title: 2014/713/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 13. října 2014 o vytvoření ročních seznamů priorit pro vypracování kodexů sítě a pokynů na rok 2015  Text s významem pro EHP

text:
               14.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 296/28

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 13. října 2014
   o vytvoření ročních seznamů priorit pro vypracování kodexů sítě a pokynů na rok 2015
   (Text s významem pro EHP)

      (2014/713/EU)

   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003 (1) (dále jen „nařízení o elektřině“) a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (2) (dále jen „nařízení o plynu“), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Vypracování a provádění kodexů sítě a pokynů je významným krokem, který je třeba učinit pro úplnou integraci vnitřního trhu s energií. Třetím energetickým balíčkem bylo vytvořeno institucionální uspořádání pro vypracování kodexů sítě, jež mají, je-li to nezbytné, harmonizovat technická, provozní a tržní pravidla týkající se sítí pro rozvod elektřiny a plynu. V rámci tohoto institucionálního uspořádání sehrává při vypracování kodexů sítě klíčovou roli Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „ACER“), Evropská síť provozovatelů přenosových/přepravních soustav (dále jen „ENTSO“) a Evropská komise, které svoji činnost provozují za úzké spolupráce se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Oblasti, pro něž lze vypracovat kodexy sítě, jsou uvedeny v čl. 8 odst. 6 nařízení o elektřině a nařízení o plynu.

               (2)

               Ačkoli kodexy sítě je možné vypracovat podle postupu stanoveného v článku 6 a 8 nařízení o elektřině a nařízení o plynu, může Komise vypracovat pokyny sama a následně zahájit postup přijetí, aby je učinila právně závaznými. Oblasti, pro něž lze pokyny vypracovat, jsou stanoveny v čl. 18 odst. 1, 2 a 3 nařízení o elektřině a v čl. 23 odst. 1 nařízení o plynu.

               (3)

               Jako první krok k vypracování závazných evropských kodexů sítě musí Komise v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení o elektřině a čl. 6 odst. 1 nařízení o plynu vytvořit roční seznam priorit, jímž stanoví oblasti, které mají být zahrnuty do kodexů sítě při jejich vypracování. Před stanovením ročních priorit musí Evropská komise uskutečnit konzultace s agenturou ACER, sítí ENTSO a dalšími zúčastněnými subjekty. Tímto rozhodnutím se stanoví priority, o nichž Komise rozhodla na základě výsledků veřejné konzultace.

               (4)

               Harmonizovaná pravidla pro zemní plyn k postupům řízení překročení kapacity, přidělování kapacity a vyrovnávání byla přijata již v roce 2012 a 2013.

               (5)

               Veřejná konzultace požadovaná podle čl. 6 odst. 1 nařízení o elektřině a nařízení o plynu proběhla v období od 26. února do 9. května 2014. Komise obdržela 20 odpovědí (3), a to i od zástupců sítě ENTSO-E, zatímco od zástupců agentury ACER a sítě ENTSO-G žádná odpověď na veřejnou konzultaci nepřišla. V rámci veřejné konzultace podpořila většina zúčastněných stran stanovení priorit u započaté práce a vyzdvihla význam řádného a správného provádění přijatých kodexů sítě a pokynů. Dne 3. června 2014 informovala kromě toho agentura ACER Komisi, že podle vymezení rozsahu (4), které provedla ohledně nutnosti harmonizovaných pravidel pro obchodování se zemním plynem týkajících se technických a provozních ustanovení služeb zabezpečení přístupu k soustavě a vyrovnávání soustavy (dále jen „pravidla pro obchodování“), nejsou tato pravidla v současné době nutná.

               (6)

               Komise bere na vědomí odpovědi zúčastněných stran a přihlíží k různým opatřením potřebným k zajištění plné integrace vnitřního trhu s energií i ke skutečnosti, že provádění kodexů sítě a pokynů bude vyžadovat značné zdroje od všech zúčastněných stran včetně Komise, agentury ACER a sítě ENTSO, a rozhodla, že roční seznam priorit na rok 2015 pro zemní plyn nedoplní o žádnou novou oblast, nýbrž z něj odstraní navrhovaná pravidla pro obchodování.

               (7)

               Závěrem Komise rovněž rozhodla, že do ročního seznamu priorit na rok 2015 pro zemní plyn opět zařadí harmonizovaná pravidla pro interoperabilitu a předávání údajů, neboť ke konečnému přijetí tohoto kodexu sítě dojde až na počátku roku 2015 namísto původně plánovaného přijetí na konci roku 2014. Na roční seznam priorit pro elektřinu na rok 2015 se Komise rozhodla opět zařadit harmonizovaná pravidla týkající se i) provozního zabezpečení, ii) provozního plánování a harmonogramů, iii) přidělování kapacity a řízení překročení kapacity, včetně řízení denních a vnitrodenních trhů, a to včetně výpočtu kapacity, iv) požadavků pro připojení k distribuční soustavě vztahujících se na výrobce a v) připojení odběratelů. I když se původně plánovalo, že přijetí těchto pravidel bude dokončeno v průběhu roku 2014, v analýze Komise byla zjištěna nutnost dalších změn a bylo na ni poukázáno i v odpovědích na veřejné konzultace, a proto by měly být dané změny rovněž doplněny do seznamu na rok 2015,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Komise stanoví na rok 2015 tento seznam priorit pro vypracování harmonizovaných pravidel pro
         elektřinu
      :

               —

               pravidla pro připojení k síti:

                           —

                           pravidla pro požadavky pro připojení k distribuční soustavě vztahující se na výrobce (fáze přijetí Komisí),

                           —

                           připojení odběratelů (fáze přijetí Komisí),

                           —

                           pravidla pro připojení přenosové soustavy vysokého napětí pro stejnosměrný proud (dokončit kodex sítě a zahájit fázi přijetí Komisí),

               —

               pravidla pro provozování soustavy:

                           —

                           pravidla pro kontrolu frekvence odběru a rezervní kapacity (fáze přijetí Komisí),

                           —

                           pravidla pro požadavky a postupy v případě stavu nouze (dokončit kodex sítě a zahájit fázi přijetí Komisí),

                           —

                           pravidla pro provozní zabezpečení (fáze přijetí Komisí),

                           —

                           pravidla pro provozní plánování a harmonogramy (fáze přijetí Komisí),

               —

               pravidla pro přidělování kapacity a řízení přetížení pro denní a vnitrodenní trhy, a to včetně výpočtu kapacity (fáze přijetí Komisí),

               —

               pravidla pro vyrovnávání, včetně pravidel ohledně rezervního výkonu v souvislosti se sítí (dokončit kodex sítě a zahájit fázi přijetí Komisí),

               —

               pravidla pro dlouhodobější (předběžné) přidělování kapacity (fáze přijetí Komisí),

               —

               pravidla týkající se harmonizovaných struktur přenosových sazeb (vymezení rozsahu agenturou ACER pro přípravu rámcového pokynu (5)).

         Článek 2
   Komise stanoví na rok 2015 tento seznam priorit pro vypracování harmonizovaných pravidel pro
         zemní plyn
      :

               —

               pravidla pro interoperabilitu a předávání údajů (fáze přijetí Komisí),

               —

               pravidla týkající se harmonizovaných struktur přepravních sazeb (dokončit kodex sítě a zahájit fázi přijetí Komisí),

               —

               pravidla týkající se celoevropského tržního přístupu k přidělování „nových“ kapacit přepravy zemního plynu (dokončit návrh na změnu kodexu sítě pro mechanismy přidělování kapacity a zahájit fázi přijetí Komisí).

         Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 13. října 2014.

            Za Komisi

            předseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.

      (2)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

      (3)  Odpovědi jsou zveřejněny na adrese: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/20140509_network_code_en.htm

      (4)  Toto vymezení rozsahu bylo plánováno v rozhodnutí Komise 2013/442/EU o ročním seznamu priorit na rok 2014 (Úř. věst. L 224, 22.8.2013, s. 14).

      (5)  Pokud jde o pravidla pro investiční pobídky, nařízení TEN-E, a zejména článek 13, stanoví pravidla, která mají zajistit, aby byly na projekty společného zájmu v oblasti infrastruktury plynu a elektrické energie poskytovány vhodné pobídky. V této souvislosti stanoví nařízení TEN-E tyto úkoly:

               —

               Každý vnitrostátní regulační orgán má do 31. července 2013, je-li to možné, předložit agentuře ACER svou metodiku a kritéria, která využívá při hodnocení investic a vyšších rizik uvedených projektů.

               —

               Agentura ACER má do 31. prosince 2013 usnadnit sdílení osvědčených postupů a předložit doporučení.

               —

               Každý vnitrostátní regulační orgán má do 31. března 2014 zveřejnit svou metodiku a kritéria, která využívá při hodnocení investic a vyšších rizik uvedených projektů.
               Na základě podnětů plynoucích z uvedených úkolů Evropská komise rozhodne, zda je třeba vydat pokyny.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1436 ze dne 1. prosince 2015 o státní podpoře SA.38762 (2015/C) na přeměnu elektrárny v Lynemouth na elektrárnu spalující biomasu, kterou hodlá poskytnout Spojené království (oznámeno pod číslem C(2015) 8441) (Text s významem pro EHP. )

text:
                  8.8.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 205/70

            ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1436
      ze dne 1. prosince 2015
      o státní podpoře SA.38762 (2015/C) na přeměnu elektrárny v Lynemouth na elektrárnu spalující biomasu, kterou hodlá poskytnout Spojené království

            (oznámeno pod číslem C(2015) 8441)

      (Pouze anglické znění je závazné)
      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
      poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
      vzhledem k těmto důvodům:
      1.   POSTUP

                  (1)

                  V návaznosti na předcházející výměnu informací oznámilo Spojené království dne 17. prosince 2014 podle čl. 108 odst. 3 SFEU podporu na projekt přeměny elektrárny v Lynemouth na elektrárnu spalující biomasu. Dne 5. února 2015 předložilo Komisi další doklady.

                  (2)

                  Dopisem ze dne 19. února 2015 Komise Spojenému království sdělila, že se v souvislosti s dotčenou podporou rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

                  (3)

                  Dne 23. března 2015 předložilo Spojené království své připomínky.

                  (4)

                  Dne 10. dubna 2015 bylo rozhodnutí Komise o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (viz poznámka pod čarou 1). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

                  (5)

                  Komise obdržela připomínky od 30 zúčastněných stran. Dne 20. května 2015 je předala Spojenému království a poskytla mu příležitost, aby na tyto připomínky zareagovalo. Spojené království poskytlo odpověď na tyto připomínky dne 12. června 2015.

                  (6)

                  Dne 23. července 2015 požádala Komise o dodatečné informace, které Spojené království poskytlo dne 29. července 2015. Další doplňující informace předložilo Spojené království dne 7. října 2015.

            2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

      2.1.   Projekt přeměny elektrárny v Lynemouth na elektrárnu spalující biomasu a příjemce

                  (7)

                  Spojené království vybralo v rámci programu Final Investment Decision Enabling for Renewables, tedy programu umožňujícího přijetí konečného rozhodnutí o investici v oblasti výroby energie z obnovitelných zdrojů (dále jen „FIDeR“), osm projektů zaměřených na výrobu energie z obnovitelných zdrojů (2). Podpora na vybrané projekty bude poskytnuta na základě investičních smluv. Jedním z těchto osmi projektů je i oznámený projekt.

                  (8)

                  Oznámené opatření podpory se týká podpory na přestavbu uhelné elektrárny v Lynemouth na elektrárnu spalující pouze biomasu. Elektrárna se nachází v hrabství Northumberland na severovýchodním pobřeží Anglie. Elektrárnu vlastní a provozuje společnost Lynemouth Power Limited, která je ve 100 % vlastnictví společnosti RWE Supply & Trading GmbH.

                  (9)

                  Komerční provoz uhelné elektrárny v Lynemouth s výkonem 420 MW byl zahájen v roce 1972. Podle současného návrhu bude tato elektrárna přestavěna tak, aby mohla být provozována výhradně na biomasu. Vzhledem k danému typu spalovacího procesu bude moci využívat pouze průmyslové dřevěné pelety. Odběratelem vyrobené elektřiny bude společnost Northern Powergrid, která elektrickou energii dodává do severovýchodní části Anglie. Spojené království odhaduje, že elektrárna díky tomuto projektu v budoucnu zajistí výrobu 0,7 % celkového množství elektřiny spotřebované ve Spojeném království.

                  (10)

                  Podle odhadů Spojeného království se díky tomuto projektu během dvanácti let jeho životnosti ušetří přibližně 17,7 milionu tun CO2 a elektrárna bude ročně dodávat zhruba 2,3 TWh elektřiny. Elektrárna bude provozována v režimu základního zatížení a bude tak umožňovat plánovanou výrobu nízkouhlíkové elektřiny.

                  (11)

                  Elektrárna je podle orgánů Spojeného království navržena pro nominální elektrický výkon 420 MW při průměrném faktoru zatížení 77 % (3). Ročně bude spalovat 1,44–1,56 milionu atro tun dřevěných pelet, které se budou z převážné části, odpovídající asi [60–80 %] celkové spotřeby, dovážet z jihovýchodu Spojených států. Zhruba [5–20 %] tohoto paliva se bude dodávat z evropských zdrojů a zbylé množství potom z Kanady. Přestavba není plánována tak, aby elektrárna vyhovovala předpisům pro spalování odpadů, a proto nebude moci využívat odpadové dřevo.

                  (12)

                  V tabulce jsou uvedeny předpokládané provozní parametry elektrárny v Lynemouth. Faktor zatížení je podle orgánů Spojeného království definován jako součin času, kdy je elektrárna technicky schopna vyrábět elektřinu (s odpočtem například doby vyžadované na údržbu či opravy), a času, kdy je skutečně plánovaně nasazena k výrobě elektřiny (s odpočtem například doby, na kterou provozovatel distribuční soustavy omezí výrobu elektrárny z důvodu přetížení sítě; tento parametr se někdy označuje jako hrubý faktor zatížení). Čistý faktor zatížení uvedený v tabulce je násobkem průměrného dosažitelného výkonu elektrárny (80,77 %) a hrubého faktoru zatížení (95,51 %).

                     Provozní parametry elektrárny v Lynemouth

                              Náklady na palivo (v GBP/GJ)

                              Tepelná účinnost (v %)

                              Průměrný čistý faktor zatížení (%)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2.   Vnitrostátní právní základ, financování a rozpočet

                  (13)

                  Vnitrostátním právním základem je zákon o energiích z roku 2013 (Energy Act 2013).

                  (14)

                  Celkový rozpočet projektu se odhaduje na 0,8 miliardy GBP. Spojené království potvrdilo, že podpora příjemci nebude vyplacena před datem uvedení do provozu.

                  (15)

                  Podporu bude vyplácet státem vlastněná protistrana financovaná prostřednictvím zákonné dávky uložené všem dodavatelům elektřiny, kteří jsou držiteli licence, v závislosti na podílu těchto dodavatelů na trhu, stanoveném na základě vyměřené spotřeby elektřiny. Dodavatelé své závazky budou muset uhradit z vlastních prostředků, avšak budou moci tyto náklady přenést na spotřebitele v rámci své celkové strategie stanovování cen.

            2.3.   Forma podpory, doba trvání a výrobní náklady

                  (16)

                  Podpora na projekt se poskytuje formou proměnné prémie (tzv. rozdílové smlouvy) vypočtené jako rozdíl mezi předem stanovenou cenou, tj. cenou realizační (strike price), a tržní cenou za elektřinu, tj. cenou referenční (reference price). Referenční cena se určí na základě velkoobchodních tržních cen elektřiny, jež se na dané období stanovují předem. Příjemce bude finanční prostředky získávat prodejem elektřiny na trhu, ale bude-li průměrná velkoobchodní cena elektřiny pod úrovní ceny realizační, obdrží příjemce dorovnávací platbu od státem vlastněné protistrany (společnosti Low Carbon Contracts Company Ltd), která pokryje rozdíl. Příjemce nicméně zůstává vystaven riziku, že nedosáhne dané referenční ceny, a riziku objemu spočívajícím v nedosažení předpokládaných objemů prodeje (4).

                  (17)

                  Podpora na projekt výroby elektřiny z biomasy se tedy určuje na základě regulované realizační ceny. Realizační ceny byly stanoveny tak, aby podpora poskytovaná v rámci programu FIDeR v zásadě odpovídala podpoře poskytované v rámci současného režimu Renewable Obligation (5), čímž se usnadní přechod mezi těmito režimy podpory.

                  (18)

                  Při výpočtu realizační ceny pro elektrárny přecházející výhradně na biomasu (tato cena se tedy vztahuje i na elektrárnu v Lynemouth) Spojené království konkrétně počítalo s vyrovnanými náklady na výrobu elektrické energie v rozmezí 105–115 GBP/MWh. Spojené království vysvětlilo, že úroveň realizační ceny u projektů přechodu na biomasu je vypočtena s uvážením minimální návratnosti (6) v rozmezí 8,8–12,7 %.

                  (19)

                  Pro dotčený projekt se použije realizační cena 105 GBP/MWh (v cenách roku 2012, každoročně indexováno indexem spotřebitelských cen). Tato částka představuje maximální realizační cenu, která bude u elektráren přecházejících na biomasu v rámci režimu rozdílových smluv nabízena. Vyrovnané náklady vyjadřují náklady na financování nových elektráren vypočtené za použití 10 % diskontní sazby na všechny technologie. Spojené království poskytlo podrobné informace o výpočtu těchto nákladů, zdrojích použitých údajů a zohledněných minimálních mírách návratnosti (7).

                  (20)

                  Klíčové předpoklady, jež se použijí při výpočtu realizační ceny a k nimž patří vyrovnané náklady, ceny fosilních paliv, skutečné daňové sazby a maximální odhady nových kapacit, jsou uvedeny ve zprávě Spojeného království o vyrovnaných nákladech (8) a ve zprávách ministerstva pro energetiku a změnu klimatu (9). Velkoobchodní cena elektřiny se pro tyto účely předpokládá v reálné výši přibližně 55 GBP/MWh s tím, že do roku 2020 vzroste na 65 GBP/MWh.

                  (21)

                  Vnitřní míra návratnosti tohoto projektu se na základě uvedené realizační ceny odhaduje v reálných hodnotách a před zdaněním na 9,7 %. Navrhovaná investiční smlouva bez ohledu na datum jejího začátku skončí dne 31. března 2027.

            2.4.   Kumulace

                  (22)

                  Spojené království objasnilo, že v rámci nového režimu podpory nebude možno získat rozdílovou smlouvu pro výrobu elektřiny u projektů, pro něž již byla poskytnuta investiční smlouva. Projekty, na něž jsou vypláceny prostředky podle investiční smlouvy, navíc nebudou moci získat osvědčení o výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů vydávaná v rámci režimu Renewable Obligation. A konečně, subjekty vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů, které čerpají podporu prostřednictvím investiční smlouvy, po dobu trvání investiční smlouvy nebudou moci působit na trhu s kapacitou či získat investiční podporu.

                  (23)

                  V souvislosti se zásadami uvedenými v 22. bodě odůvodnění Spojené království potvrdilo, že dotčený výrobce ani žádný z jeho přímých či nepřímých subjektů neobdrželi jinou podporu od Spojeného království či jiného členského státu, ani jim taková podpora nebyla udělena nebo o ni nezažádali.

            2.5.   Využití a dostupnost biomasy

                  (24)

                  V 9. bodě odůvodnění je uvedeno, že elektrárna v Lynemouth bude schopna spalovat pouze dřevěné pelety. Ty musí splňovat britská kritéria udržitelnosti, mimo jiné minimálně 60 % snížení emisí skleníkových plynů oproti průměrné intenzitě emisí z fosilních paliv v EU (tj. oproti průměrným emisím ze spalování uhlí a plynu měřeným pomocí metodiky stanovené ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie). Tato hranice se bude postupně zvyšovat a od dubna 2020 se tak bude vyžadovat snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 72 % a od dubna 2025 alespoň o 75 %. Britská kritéria udržitelnosti dále obsahují ustanovení o ochraně biologické rozmanitosti a o omezení neudržitelných postupů (10).

                  (25)

                  Roční objem světového obchodu s dřevní štěpkou se v roce 2011 odhadoval na 22 milionů tun. Poptávka v Unii převyšuje objem výroby, takže se dřevěné pelety do Unie dovážejí. Čistý roční dovoz dřevěných pelet do Unie podle odhadů ve stejném roce činil 3,2 milionu tun a v roce 2012 vzrostl na zhruba 4 miliony tun ročně.

                  (26)

                  Světová spotřeba dřevěných pelet v roce 2012 podle odhadů činila 22,4–24,5 milionu tun (11), z toho zhruba 15,1 milionu tun připadlo na Unii. Z členských států nejvíce dřevěných pelet na provoz elektráren spotřebuje Spojené království (v roce 2013 1,3 milionu tun) (12), Belgie (1,3 milionu tun), Nizozemsko (1,2 milionu tun), Dánsko (1 milion tun) a Švédsko (1 milion tun).

            2.6.   Transparentnost

                  (27)

                  Pokud jde o předkládání zpráv a transparentnost, Spojené království uvedlo, že všechny investiční smlouvy poskytnuté prostřednictvím programu FIDeR byly uveřejněny na internetu v podobě, v jaké byly podepsány (13).

            2.7.   Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

                  (28)

                  Dne 19. února 2015 se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se slučitelnosti dotčené podpory s pravidly vnitřního trhu, zejména pokud jde o její přiměřenost a riziko narušení trhu.

                  (29)

                  Konkrétně Komise usoudila, že nelze vyloučit riziko nadměrného vyrovnání. Konstatovala, že vnitřní míra návratnosti je podstatně ovlivněna prvotními předpoklady, jež byly použity při finančních výpočtech, a že prvotní odhady Spojeného království ohledně hodnot provozních parametrů zcela neodpovídají dostupným informacím o trhu.

                  (30)

                  Komise provedla výpočet citlivosti, aby odhadla závislost vnitřní míry návratnosti na průměrných hodnotách tepelné účinnosti, faktoru zatížení a nákladů na palivo, jež byly pro elektrárnu stanoveny. Pokud by se podle těchto výpočtů tepelná účinnost a faktor zatížení zvýšily o 5 % a náklady na palivo o 5 % snížily, vnitřní míra návratnosti (v reálných hodnotách před zdaněním) by se zvýšila z 9,7 % na 23,1 %. Obdobnou úpravou uvedených tří parametrů o 10 % by se docílilo zvýšení vnitřní míry návratnosti na 31,7 %. Komise se proto domnívá, že nejistota ohledně předpokladů, jež se použijí při výpočtu nákladů, by mohla vést k nadměrnému vyrovnání.

                  (31)

                  Komise rovněž vyjádřila znepokojení nad tím, že množství vstupní suroviny nezbytné k tomu, aby elektrárna v Lynemouth mohla být provozována výlučně na biomasu, je významné v porovnání s objemem trhu v EU i světového trhu. Podle údajů z roku 2012 by podíl elektrárny v Lynemouth na světové spotřebě dřevěných pelet dosahoval přibližně 7,4 %, podíl na evropské spotřebě 11,2 % a na spotřebě ve Spojeném království pak 88,2 %.

                  (32)

                  Komise vyjádřila pochybnosti ohledně toho, že by trh s dřevěnými peletami mohl pokrýt tak velký nárůst poptávky, k němuž by během krátké doby došlo, aniž by byl narušen. Komise dále uvedla, že dřevní biomasa se používá jako surovina v řadě odvětví (např. v celulózovém a papírenském průmyslu či ve výrobě desek na bázi dřeva) a že proto nemůže vyloučit narušení trhu.

            3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

                  (33)

                  Komise obdržela připomínky 30 zúčastněných stran. Obchodní organizace (14) a členové Dolní sněmovny britského parlamentu ve svých připomínkách podtrhly hospodářský a společenský význam projektu. Společnost Lynemouth Power LTD a skupina Spencer také předložily dopisy na podporu projektu od různých zúčastněných stran.

                  (34)

                  Čtyři nevládní organizace upozornily na rizika, která projekt přináší ve vztahu k životnímu prostředí (15). Ve svých připomínkách zejména zpochybnily snížení emisí CO2, kterého se má dosáhnout výrobou elektřiny z dovážené biomasy, a vyjádřily znepokojení ohledně možného negativního dopadu na čistotu ovzduší a biologickou rozmanitost.

                  (35)

                  Šest organizací předložilo argumenty, kterými podpořilo názor, že projekt elektrárny v Lynemouth by mohl narušit hospodářskou soutěž na trhu se surovinami, konkrétně na trhu s dřevními vlákny. Připomínky se týkaly účinku zvýšení výroby energie z biomasy na světový trh s dřevními vlákny (Wood Panel Industries Federation – britská Federace výrobců desek na bázi dřeva (WPF)) a na evropské ceny surovin (European Panel Federation – Evropská federace výrobců desek na bázi dřeva (EPF)), účinků na trh s vlákninovým dřevem na jihovýchodě Spojených států (American Forest & Paper Association – Americká lesnická a papírenská asociace, právnická kancelář Steptoe a Johnson jednající jménem jedné zúčastněné strany z jihovýchodu Spojených států a jednoho spotřebitele vlákninového dřeva usazeného v USA) a účinků na severoamerický trh s dřevními zbytky (Mulch & Soil Council – Rada pro produkci mulče a zeminy).

                  (36)

                  Jeden spotřebitel vlákninového dřeva usazený v USA spolu s právnickou kanceláří Steptoe a Johnson tvrdí, že ačkoli se příslušné výrobní závody nacházejí v USA, polotovary se vyvážejí do Unie. Potenciální narušení trhu by proto mohlo mít dopad na operace v Unii. Organizace WPF a EPF ve svých připomínkách tvrdí, že projekt přeměny elektrárny v Lynemouth by mohl narušit hospodářskou soutěž ve Spojeném království, jakož i trh s dřevními vlákny v Evropské unii. Na podporu tohoto tvrzení předložila organizace WPF údaje (viz graf), které byly získány pomocí průzkumu a které naznačují, že ceny pilin, dřevní štěpky a kulatiny na britském trhu stoupají. Zmíněný nárůst činí zhruba 80 % (údaje nejsou korigované o míru inflace). Organizace EPF předložila graf převzatý ze studie konzultantské firmy Ecofys, v němž jsou zaznamenány ceny kulatiny, pilin a dřevní štěpky (16). Z údajů je patrné, že ceny od roku 2009 vzrostly přibližně o 40 %. Je však také zřejmé, že nárůst cen se omezuje pouze na některé země (Rakousko, Francii, Itálii, Švédsko a Spojené království), zatímco ceny v jiných zemích (např. v Belgii, v Litvě, na Slovensku a ve Španělsku) jsou poměrně stabilní.

                  (37)

                  Jeden spotřebitel vlákninového dřeva usazený v USA, organizace American Forest & Paper Association (AFPA) a právnická kancelář Steptoe a Johnson ve svých připomínkách tvrdí, že většina dřevěných pelet se bude dovážet z jihovýchodu Spojených států, a proto by navrhované opatření mohlo narušit hospodářskou soutěž na americkém trhu.

                  (38)

                  Jeden spotřebitel vlákninového dřeva usazený v USA a organizace AFPA uvedli, že celková produkce dřeva v jihovýchodní části Spojených států v roce 2011 činila 230 milionů lutro tun (což odpovídá 107 milionům atro tun, protože při obsažené vlhkosti je k získání 1 atro tuny potřeba 2,15 lutro tuny (17)). Z toho přibližně 115 milionů lutro tun tvořilo vlákninové dřevo (převážně z jehličnatých stromů). Na obrázku 1 jsou uvedeny údaje o celkovém objemu produkce dřevní hmoty v jihovýchodní části USA podle druhů výrobků (18).

                     Obrázek 1

                     Produkce dřevařských výrobků a jejich vývoz na jihu USA v letech 1995–2011 (Abt a kol., 2014)

                  (39)

                  Údaje uvedené v předložené zprávě ukazují, že se na jihovýchodě USA v posledních letech zvýšil objem výroby pelet a ve stejném období narostl i jejich vývoz z této oblasti. Ze zprávy rovněž vyplývá, že se na jihovýchodě USA v letech 2010–2011 zvýšila kapacita výroby dřevěných pelet z 2 milionů na 6 milionů lutro tun. Nová kapacita byla téměř v celém rozsahu vybudována s cílem vyrábět pelety na vývoz do členských států EU.

                  (40)

                  Podle údajů, které předložila právnická kancelář Steptoe a Johnson, se na jihovýchodě USA v období 2011–2014 zvýšila cena borovicového vlákninového dřeva o 25 % a cena vlákninového dřeva z listnatých stromů o 60 %. Podle organizace AFPA vzrostly na jihu USA ceny borovicového vlákninového dřeva na pni v roce 2013 o 11 % a v roce 2014 o 10 %. Uvedené strany tvrdí, že tento nárůst cen je způsoben zvýšeným objemem výroby dřevěných pelet. Spotřebitel vlákninového dřeva uvedený v bodě 36 neuvedl informace o nákladech, avšak sdílí obdobný názor, pokud jde o riziko, že kvůli dotační podpoře využívání dřevěných pelet vzrostou ceny surovin.

                  (41)

                  Podle údajů, které předložila právnická kancelář Steptoe a Johnson, se na jihovýchodě USA v období 2011–2014 zvýšila cena borovicového vlákninového dřeva o 25 % a cena vlákninového dřeva z listnatých stromů o 60 %. Zmíněné strany tvrdí, že tento nárůst cen je způsoben zvýšeným objemem výroby dřevěných pelet.

                  (42)

                  Jeden spotřebitel vlákninového dřeva usazený v USA a organizace AFPA na podporu tohoto tvrzení předložili teoretickou studii, v níž je proveden rozbor ekonomických dopadů značného rozšíření výroby pelet na trh s dřevními vlákny na jihovýchodě USA (19). Ve studii jsou vymodelovány scénáře při velkém rozšíření biomasy. Autoři provedli odhad množství dřevěných pelet, které bude v budoucnu zapotřebí s přihlédnutím k velkému zastoupení bioenergie (vycházeli mimo jiné z vnitrostátních a mezinárodních politických trendů a z předpovědí uvedených v národních akčních plánech členských států EU pro energii z obnovitelných zdrojů). Model předpokládá, že v roce 2020 se na jihovýchodě USA bude ročně vyrábět až 44 milionů lutro tun pelet a dřevní štěpky určených na výrobu energie. Podle použitého modelu bude mít tento velký nárůst poptávky za následek podstatný krátkodobý nárůst cen surovin (na celém trhu v průměru až o 70 %). V dlouhodobém horizontu však dojde k rozšíření lesních zdrojů, aby se poptávka uspokojila, a ceny opět klesnou.

                  (43)

                  Právnická kancelář Steptoe a Johnson uvedla, že na jihovýchodě USA v posledních třiceti letech ustupuje komerční výsadba stromů. To by v kombinaci s rozsáhlejší výrobou pelet mohlo v regionu vést k úbytku porostu a tím i k neudržitelným postupům z hlediska ochrany životního prostředí a k úbytku biologické rozmanitosti.

                  (44)

                  Jeden spotřebitel vlákninového dřeva usazený v USA, organizace EPF a právnická kancelář Steptoe a Johnson vyjádřili znepokojení ohledně celkového dopadu jak ostatních velkých projektů (zejména pak elektrárny Drax ve Spojeném království), tak evropské politiky týkající se biomasy obecně.

                  (45)

                  Organizace Mulch & Soil Council vyjádřila obavy z možného narušení severoamerického trhu s dřevními zbytky.

                  (46)

                  Organizace WPF, právnická kancelář Steptoe a Johnson a organizace Mulch & Soil Council zpochybnily snížení emisí CO2, kterého se má dosáhnout výrobou elektřiny z biomasy dovážené ze Severní Ameriky. Steptoe a Johnson rovněž vyjádřili pochybnosti ohledně přiměřenosti podpory a předložili další informace o původu dřeva používaného na výrobu pelet a o nárocích obalového průmyslu na suroviny.

                  (47)

                  Dvanáct (20) společností a odvětvových sdružení uvedlo argumenty technické povahy, aby zdůraznily bezproblémovost a pozitivní účinky projektu. Argumenty se mimo jiné týkaly vnitřní míry návratnosti projektu, dostupnosti a udržitelnosti biomasy, úlohy výroby energie z biomasy v plnění cílů Spojeného království v oblasti obnovitelných zdrojů energie a předpokládaných provozních parametrů elektrárny a logistiky dodávek paliva.

                  (48)

                  Americká asociace výrobců průmyslových pelet (United States Industrial Pellet Association) především vyzdvihla snížení emisí spojené s využíváním bioenergií a udržitelnou povahu pelet vyráběných v USA. Dále poskytla informace o cenách surovin na jihovýchodě USA (viz obrázek 2).

                  (49)

                  Kanadská asociace výrobců dřevěných pelet (Wood Pellet Association of Canada) předložila informace o dostupnosti dřevěných pelet. Zejména se odkazuje na studii poradenské firmy Pöyry (21), podle níž oblasti, z nichž se mají pelety dovážet, tedy jihovýchod USA, západní Kanada a Rusko, dohromady disponují přebytkem 50 milionů atro tun biomasy, jež se má používat jako vstupní surovina.

                     Obrázek 2

                     Ceny dřeva na pni v jihovýchodní části USA

                  (50)

                  Společnost Enviva předložila údaje o odhadované poptávce a nabídce dřevěných pelet. Podle této společnosti probíhala v prvním čtvrtletí roku 2015 příprava projektů zaměřených na výrobu dřevěných pelet a po jejich dokončení se kapacita světové výroby dřevěných pelet celkem navýší o 18,1 milionu atro tun. Enviva dále uvedla údaje o produkci dřeva v USA (viz obrázek 3).

                     Obrázek 3

                     Výstavba nového bydlení a spotřeba dřeva v USA v letech 2004–2014

                  (51)

                  Evropská rada pro pelety (European Pellet Council) předložila údaje o cenách a dostupnosti dřevěných pelet a o cenách surovin v Unii a v USA. Podle této organizace prudké zvýšení poptávky po peletách v letech 2012 až 2014 nevedlo k podstatnému růstu jejich cen. Na podporu tohoto tvrzení Evropská rada pro pelety uvedla údaje o cenách dřevěných pelet v USA v období od prosince 2013 do dubna 2015 a v Unii v období od ledna 2011 do března 2015. Ani v jednom případě nebylo patrné žádné zvýšení cen.

                  (52)

                  Podle těchto údajů nevedlo prudké zvýšení poptávky po peletách v letech 2012 až 2014 k podstatnému růstu jejich cen.

                  (53)

                  Jedna strana (Société Générale) předložila údaje týkající se ziskovosti projektu.

            4.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

                  (54)

                  Spojené království poskytlo doplňující informace o provozních parametrech elektrárny v Lynemouth. V návaznosti na přezkum jiných elektráren spalujících biomasu byl faktor zatížení elektrárny zvýšen ze 75,3 % na 77 % (tato hodnota je uvedena v tabulce, viz také poznámka pod čarou 3). Spojené království dále doložilo, že tepelná účinnost britských elektráren spalujících práškové uhlí v období 2009–2013 činila zhruba 36 %. Rovněž poskytlo rozpis nákladů na palivo a uvedlo, že všechny provozní parametry jsou dobře podložené tím, že byly porovnány s parametry jiných elektráren a přezkoumány nezávislými odborníky (22).

                  (55)

                  Spojené království tvrdí, že se od oznámení projektu elektrárny v Lynemouth značně změnila jeho ekonomická stránka. Především se to týká uvedení dotčené elektrárny do provozu, jež bylo plánováno na třetí čtvrtletí roku 2016, avšak Spojené království nyní předpokládá, že k němu dojde do poloviny roku 2017. Jelikož podpora na přechod na biomasu bez ohledu na datum jejího začátku skončí v březnu 2027, zkrátila se doba, kdy budou na projekt poskytovány dotace, zhruba o jeden rok. Mimoto se zvýšily kapitálové náklady. V důsledku změny politiky již kromě toho obnovitelné zdroje elektrické energie od srpna 2015 nebudou osvobozeny od dávky za změnu klimatu (tzv. uhlíkové daně). K dalšímu snížení ziskovosti projektu došlo vinou oslabení libry vůči americkému dolaru.

                  (56)

                  Tyto skutečnosti se podle orgánů Spojeného království projevily v podstatně menší ziskovosti projektu. Odhadovaná vnitřní míra návratnosti v reálných hodnotách před zdaněním tak nyní činí [3–8 %].

                  (57)

                  Objem světového trhu s dřevěnými peletami se v roce 2014 zvýšil na 27 milionů atro tun. Spojené království poskytlo údaje o obchodu na tomto trhu (viz obrázek 4). Spotřeba dřevěných pelet v Unii se v letech 2009–2013 téměř zdvojnásobila, konkrétně vzrostla asi z 8 milionů na 16 milionů atro tun (23).

                     Obrázek 4

                     Obchod s dřevěnými peletami včetně jejich dovozu do EU v atro tunách

                  (58)

                  Na obrázku 5 je vidět, že dovoz pelet do Unie v letech 2009–2011 vzrostl z 1,8 milionu na 3,2 milionu atro tun. V roce 2012 činil tento dovoz asi 4 miliony atro tun a v nadcházejících letech se očekává další nárůst. Objem dovozu dřevěných pelet do Unie z jihovýchodu USA dosáhl v roce 2014 zhruba 7,3 milionu atro tun (24).

                     Obrázek 5

                     Dovoz dřevěných pelet do EU v atro tunách

                     Zdroj: Údaje Spojeného království

                  (59)

                  Spojené království objasnilo, že převážná většina nabídky pelet je v současnosti skupována na základě individuálně sjednaných smluv (obvykle uzavřených na 5–10 let). Jen velmi malá část celkové nabídky dřevěných pelet se prodává na spotovém trhu. Výrobny pelet se dají postavit za osmnáct až třicet měsíců a lze je zajistit dlouhodobými smlouvami o dodávkách pelet. Podle orgánů Spojeného království je trh s dřevěnými peletami díky tomu, že se nové subjekty, které na něj chtějí vstoupit, nemusí potýkat s velkými překážkami, schopen zvýšenou poptávku související se zásobováním elektrárny v Lynemouth uspokojit.

                  (60)

                  Aby Spojené království toto tvrzení podložilo, provedlo porovnání spotřeby pelet v Unii se spotovou cenou na jihovýchodě USA. Na obrázku 5 je vidět, že dovoz z jihovýchodu USA do Unie se v letech 2009–2011 zdvojnásobil. Z obrázku 6 je patrné, že ceny na spotovém trhu se během tohoto období navzdory zvýšenému dovozu do Unie nijak podstatně nezměnily.

                     Obrázek 6

                     Spotřeba dřevěných pelet a spotové ceny FOB dřevěných pelet na jihovýchodě USA (2009–2013)

                  (…) (*1)

                  (61)

                  Spojené království poskytlo informace o navrhovaném dodavatelském řetězci. [60–80 %] požadovaného množství pelet se má pro elektrárnu v Lynemouth dovážet z jihovýchodu USA. Přibližně [5–20 %] se bude dodávat ze zdrojů v ostatních členských státech a zbylé množství ze západní Kanady. Pro elektrárnu v Lynemouth bylo vybráno […] možných dodavatelů, z nichž […] působí v […] různých státech na jihovýchodě USA a […] v Evropě. Nepočítá se se zajišťováním biomasy z žádných zdrojů ve Spojeném království.

                  (62)

                  Nárůst cen surovin lze podle Spojeného království přisoudit nedostatku zbytků z pilařského zpracování. Spojené království vysvětlilo, že velké množství těchto zbytků, jež se vyprodukuje při zpracování řeziva, může být použito na výrobu dřevěných pelet i na jiné účely. Dostupné množství zbytků z pilařského zpracování je však omezené a je vázáno na produkci řeziva. Podle Spojeného království se v USA od konce finanční krize dosud nezotavilo stavebnictví. V důsledku omezené výstavby nového bydlení spolu s menší produkcí řeziva se zmenšily i dodávky dřevních zbytků z pilařského zpracování, které se dají použít na výrobu celulózy a dřevěných pelet. Spojené království se domnívá, že k růstu cen surovin podstatně přispívá právě nedostatek zbytků z pilařského zpracování.

                  (63)

                  Na podporu tohoto tvrzení orgány Spojeného království uvádějí, že zvýšení cen surovin na místních trzích nekoreluje se zvýšenou výrobou pelet. Na obrázku 7 je zaznamenán růst cen na místních trzích v USA od druhého čtvrtletí roku 2013 do prvního čtvrtletí roku 2015 a současně jsou na něm označeny trhy, u nichž došlo k podstatnému rozšíření výroby pelet.

                     Obrázek 7

                     Růst cen borovicového dřeva na pni na místních trzích v USA od 2. čtvrtletí roku 2013 do 1. čtvrtletí roku 2015

                  (…) (*1)

                  (64)

                  Spojené království potvrdilo, že například v případě, že v budoucnu budou stanovena povinná evropská kritéria udržitelnosti pro pevnou biomasu, lze změnou ustanovení smlouvy požadovat, aby byla upravena kritéria udržitelnosti elektrárny v Lynemouth uvedená ve 24. bodě odůvodnění.

            5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

                  (65)

                  Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je-li podpora „poskytována státem nebo ze státních prostředků v jakékoli formě, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží […], pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy“.

                  (66)

                  Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 19. února 2015, obdrží příjemce provozní podporu formou proměnné prémie (viz 16. a 19. bod odůvodnění) od státem vlastněné protistrany, společnosti Low Carbon Contracts Company Ltd, na výrobu elektřiny. Opatření zvýhodňuje výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů (v tomto případě z biomasy) vybraným příjemcem. S elektřinou se mezi členskými státy obchoduje ve velké míře. Oznámené opatření by proto mohlo narušit hospodářskou soutěž na trhu s elektřinou a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Elektrárna bude navíc na trhu se surovinami soutěžit o palivo z biomasy. Přesněji se kvůli nedostatečným místním lesním zdrojům bude většina pevné biomasy potřebné k provozu elektrárny dovážet ze zahraničí (viz 61. bod odůvodnění).

                  (67)

                  Komise vyvozuje závěr, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy (25).

            5.1.   Legalita podpory

                  (68)

                  Na základě informací od Spojeného království Komise konstatuje, že dosud nebylo přijato konečné investiční rozhodnutí. Dokud státní podpora nebude schválena, nebudou provedeny žádné platby. Komise se proto domnívá, že Spojené království splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

            5.2.   Slučitelnost podpory

                  (69)

                  Komise bere na vědomí, že cílem oznámeného opatření je podporovat výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, zejména z pevné biomasy. Oznámené opatření spadá do rozsahu působnosti pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (26). Komise proto posoudila oznámené opatření na základě obecných ustanovení o slučitelnosti uvedených v pokynech pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (v oddíle 3.2) a na základě zvláštních kritérií slučitelnosti stanovených pro provozní podporu na elektřinu z obnovitelných zdrojů energie (v oddíle 3.3.2.1 pokynů).

            5.2.1.   Cíl společného zájmu

                  (70)

                  Komise v souladu se závěry rozhodnutí o zahájení řízení konstatuje, že cílem oznámeného opatření podpory je pomoci Spojenému království splnit cíle týkající se obnovitelných zdrojů energie a cíle v oblasti snižování emisí CO2 stanovené v rámci strategie EU 2020 (27). V 10. bodě odůvodnění je uvedeno, že elektrárna by podle odhadů Spojeného království měla vyrábět zhruba 2,3 TWh elektřiny z obnovitelného zdroje a ušetřit tak přibližně 17,7 milionu tun CO2. Spojené království tedy v souladu s body 30 a 31 a s bodem 33 písm. a) pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 jasně zajistilo snížení emisí CO2 a výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, jak se od projektu očekávalo. Komise vyslovuje závěr, že oznámené opatření státní podpory se zaměřuje na cíl společného zájmu v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

                  (71)

                  Organizace činné v oblasti ochrany životního prostředí a právnická kancelář Steptoe a Johnson vyjádřily obavy ohledně dopadů projektu na životní prostředí. Spojené království potvrdilo, že podpora bude poskytnuta pouze na biomasu, která bude splňovat požadavky stanovené v pokynech pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (viz 6. bod odůvodnění pokynů). Komise připomíná, že podpora splňuje cíle v oblasti ochrany životního prostředí uvedené v 69. bodě odůvodnění, a tím také obstojí v environmentální zkoušce, která se provádí v rámci kontroly státní podpory. Kromě toho, že elektrárna musí projít touto zkouškou zaměřenou na státní podporu, bude muset splňovat požadavky všech souvisejících právních předpisů v oblasti životního prostředí, a zejména pak předpisů týkajících se vlivu na znečištění ovzduší. Elektrárna spadá do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (28), jež stanoví mezní hodnoty emisí NOx, SO2 a částic z velkých spalovacích zařízení, a musí s ní být v souladu. Komise uvádí, že dřevěné pelety, které bude elektrárna v Lynemouth využívat, budou navíc muset splňovat britská kritéria udržitelnosti. Výpočet těchto kritérií, k nimž patří i minimální snížení emisí CO2, se podle orgánů Spojeného království provádí ve vztahu k životnímu cyklu. Britská kritéria udržitelnosti rovněž obsahují ustanovení, jejichž účelem je zamezit dalším negativním dopadům na životní prostředí (například úbytku biologické rozmanitosti).

            5.2.2.   Potřeba státního zásahu, motivační účinek a vhodnost podpory

                  (72)

                  V rozhodnutí Komise o zahájení řízení byl učiněn závěr, že dotčená podpora je nutná, má motivační účinek a je vhodná. V souvislosti s body 38, 107 a 115 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 Komise především bere na vědomí, že současný politický rámec dostatečným způsobem neřeší selhání trhu (zejména neschopnost zohlednit vnější faktory, jež souvisejí s využíváním fosilních paliv, v cenách energií) a že bez zvažované provozní podpory by projekt nebyl finančně životaschopný.

                  (73)

                  Spojené království v souvislosti s body 49 a 58 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 poskytlo informace v tom smyslu, že vyrovnané náklady na výrobu elektrické energie jsou mnohem vyšší než očekávaná tržní cena elektřiny, a orgány Spojeného království předložily finanční analýzu, jež ukazuje, že bez zvažované podpory by projekt vykazoval zápornou vnitřní míru návratnosti. V takovém případě by účastníci trhu neměli zájem do projektu zaměřeného na biomasu investovat. Podpora tedy mění chování příjemce. Spojené království potvrdilo, že příjemce byl vyzván k podání žádosti a že žádost byla podána před započetím přípravy projektu (podle bodu 51 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020).

                  (74)

                  Spojené království zejména v souvislosti s body 40 a 116 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 uvedlo, že dotčená podpora je vhodným nástrojem. Jak bylo objasněno v rozhodnutí o zahájení řízení, vyrovnané náklady na výrobu elektrické energie jsou vyšší než očekávaná tržní cena elektřiny a předpokládaná vnitřní míra návratnosti by bez státní podpory byla záporná. Aby se u tohoto specifického projektu vykompenzovaly nedostatečné příjmy, poskytne Spojené království státní podporu, která je přímo zacílena na tento projekt a na řešení jeho potřeb tak, aby při jeho realizaci nedošlo k překročení předpokládané vnitřní míry návratnosti (mimo jiné má být dodrženo rozmezí minimální návratnosti uvedené v 18. bodě odůvodnění). Projekt elektrárny v Lynemouth byl spolu s několika dalšími projekty vybrán především za účelem splnění cílů Unie týkajících se obnovitelných zdrojů energie (viz 7. bod odůvodnění) a byla na něj poskytnuta provozní podpora formou rozdílové smlouvy. V rozhodnutí ve věci SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables) Komise usoudila, že rozdílová smlouva představuje vhodný nástroj pro dosažení cíle společného zájmu.

                  (75)

                  Komise proto vyslovuje závěr, že podpora na oznámený projekt je nutná, má motivační účinek a je poskytována prostřednictvím vhodného nástroje.

            5.2.3.   Přiměřenost

                  (76)

                  Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně přiměřenosti podpory (viz 28. bod odůvodnění). Připomíná, že podle výpočtu Spojeného království při vnitřní míře návratnosti 10 % činí vyrovnané náklady na výrobu elektrické energie u tohoto druhu projektu zaměřeného na biomasu nejméně 105 GBP/MWh (viz 19. bod odůvodnění). Komise tyto vyrovnané náklady považuje za přiměřené, jak již potvrdila v předchozích rozhodnutích (30). Spojené království doložilo, že podpora na jednotku energie nepřevyšuje rozdíl mezi vyrovnanými náklady na výrobu elektrické energie a očekávanou tržní cenou elektřiny, neboť tyto vyrovnané náklady na výrobu elektrické energie (31) nepřevyšuje realizační cena (která se skládá z tržní ceny a prémie). Spojené království kromě toho potvrdilo, že podpora bude poskytována pouze do doby, než bude investice amortizována podle běžných účetních pravidel.

                  (77)

                  V 18. bodě odůvodnění je uvedeno, že minimální návratnost tohoto projektu se pohybuje v rozmezí 8,8–12,7 % v reálných hodnotách před zdaněním, a Komise její výši schválila v rozhodnutí o zahájení řízení. Tyto hodnoty odpovídají rozmezí minimální návratnosti, které již Komise schválila pro jiné britské projekty zaměřené na biomasu (32). Komise posoudí, zda uvedenému rozmezí minimální návratnosti neodporuje vnitřní míra návratnosti projektu.

                  (78)

                  V návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení Spojené království poskytlo aktualizované informace o projektu, z nichž bylo patrné, že vnitřní míra návratnosti projektu elektrárny v Lynemouth je podstatně nižší než vnitřní míra návratnosti uvedená v oznámení, a to především kvůli zkrácení doby dotací zhruba o jeden rok, vyšším kapitálovým nákladům, zrušení osvobození od dávky za změnu klimatu a nepříznivému vývoji směnných kurzů. Orgány Spojeného království také upravily faktor zatížení, tedy jeden z provozních parametrů, na příznivější hodnotu.

                  (79)

                  Současná vnitřní míra návratnosti projektu činí podle předloženého finančního výpočtu zhruba [3–8 %] v reálných hodnotách před zdaněním, což je hodnota mnohem nižší než minimální návratnost, a proto je již nyní známkou toho, že nedojde k nadměrnému vyrovnání. Komise nicméně bere na vědomí, že ještě může dojít ke změně provozních parametrů, jako jsou průměrná tepelná účinnost, faktor zatížení a náklady na palivo.

                  (80)

                  V této souvislosti Spojené království předložilo údaje, které dokládají, že tepelná účinnost elektráren spalujících práškové uhlí je zhruba 36 %, a informace o trhu naznačují, že u tohoto druhu projektu přechodu na biomasu by se dalo dosáhnout tepelné účinnosti 38–39 %. Zvýšení tepelné účinnosti o 10 %, jež bylo nadneseno v rozhodnutí o zahájení řízení, se proto nejeví realisticky.

                  (81)

                  Faktor zatížení (viz 12. bod odůvodnění) byl u projektu zvýšen na 77 % na základě analýzy údajů jiných elektráren spalujících biomasu, u nichž Spojené království provedlo přezkum po vydání rozhodnutí o zahájení řízení. Z údajů od Spojeného království také vyplývá, že čistý faktor zatížení by u tohoto typu elektráren neměl přesáhnout 80 % (33).

                  (82)

                  Pokud jde o náklady na palivo, Spojené království poskytlo podrobné informace o nákladech na zajišťování dostatečných dodávek dřevěných pelet. Předložená dokumentace, která obsahuje podrobný rozpis hlavních složek nákladů v dodavatelském řetězci elektrárny v Lynemouth, mimo jiné výrobních, dopravních a logistických nákladů (včetně nákladů spojených s modernizací přístavních zařízení, již si elektrárna v Lynemouth vyžádá), byla ověřena nezávislými odborníky. Na základě poskytnutých informací Komise vyslovuje závěr, že částka 7,17 GBP/GJ je přiměřeným odhadem nákladů na palivo.

                  (83)

                  Vnitřní míra návratnosti byla odhadnuta za předpokladu zvýšení tepelné účinnosti a faktoru zatížení o 5 % a snížení nákladů na palivo o 5 %. Má se za to, že změny tohoto rozsahu odpovídají reálnému rozpětí provozních parametrů, které je zmíněno v 79. a 81. bodě odůvodnění. Tyto kumulativní změny by vedly ke zvýšení vnitřní míry návratnosti (v reálných hodnotách před zdaněním) z [3–8 %] na […]. Tato hodnota se stále nachází v rozmezí minimální návratnosti, s nímž Spojené království počítá.

                  (84)

                  Vzhledem k uvedeným skutečnostem Komise vyslovuje závěr, že podpora nepovede k nadměrnému vyrovnání. S ohledem na dosažení cíle společného zájmu je tedy oznámené opatření přiměřené.

            5.2.4.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

                  (85)

                  Při posuzování slučitelnosti opatření státní podpory musí Komise prokázat, že „jsou omezeny negativní účinky opatření podpory spočívající v narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi členskými státy, které musí být vyváženy pozitivními účinky přispívajícími k dosažení cíle společného zájmu“ (viz bod 88 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020).

                  (86)

                  Pokud jde o body 94 až 96 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020, má Komise za to, že opatření nebude mít zjevné negativní účinky, neboť dotčená podpora je přiměřená a nepovede k pouhému přemístění činnosti, aniž by přispívala k ochraně životního prostředí. Podpora pomůže realizovat projekt přechodu elektrárny v Lynemouth z uhlí na biomasu, a tím přispěje ke snížení emisí CO2 (viz 10. bod odůvodnění).

                  (87)

                  Při posuzování negativních účinků opatření podpory se Komise soustředí na narušení hospodářské soutěže, k nimž dochází v důsledku předvídatelného dopadu podpory na hospodářskou soutěž na dotčených výrobkových trzích a na umístění hospodářské činnosti (viz bod 97 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020). Vzhledem k tomu, že se podpora poskytuje na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, je dotčeným výrobkovým trhem trh s elektřinou.

                  (88)

                  Komise jednak připomíná, že příjemce má malý podíl na trhu (0,7 % britského trhu s výrobou elektřiny). Jednak v souvislosti s bodem 101 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 konstatuje, že projekt spočívá v přestavbě stávající uhelné elektrárny, a proto nepovede k negativním účinkům, jako je například posílení tržní síly příjemce. Komise proto vyslovuje závěr, že opatření by ve Spojeném království nemělo významný dopad na hospodářskou soutěž na trhu s výrobou elektřiny.

                  (89)

                  Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda projekt nebude narušovat hospodářskou soutěž na trhu s dřevěnými peletami a na předcházejícím trhu se surovinami v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. S ohledem na specifické vlastnosti tohoto samostatně oznámeného projektu Komise rozšířila analýzu i na jeho nepřímé účinky na sekundární trhy.

            5.2.5.   Narušení trhu s dřevěnými peletami

                  (90)

                  Komise na začátek připomíná, že elektrárna v Lynemouth bude moci využívat pouze průmyslové dřevěné pelety. Zatímco u některých elektráren lze dřevěné pelety zčásti nahradit jinými druhy paliva, u elektrárny v Lynemouth se vzhledem k tomu, jak je navržena, s touto možností nepočítá. Pro analýzu toho, do jaké míry by projekt mohl narušit hospodářskou soutěž, je příslušný výrobkovým trhem trh s průmyslovými dřevěnými peletami.

                  (91)

                  Z údajů, které poskytlo Spojené království (viz obrázek 4), je patrné, že s dřevěnými peletami se obchoduje mezi hlavními oblastmi výroby a spotřeby. V posledních několika letech se obchodní toky podstatně zvýšily (ročně o více než 40 %). Spojené království také poskytlo informace o tom, že se v letech 2009–2011 zdvojnásobil dovoz dřevěných pelet z jihovýchodu USA do Unie (viz obrázek 5).

                  (92)

                  Na základě obchodních toků a objemu dovozu do Unie Komise vyvozuje závěr, že trh s dřevěnými peletami se neomezuje na jediný členský stát či na Unii, nýbrž že by se pro účely posouzení jeho narušení měl považovat za trh světový.

                  (93)

                  Objem světového trhu s dřevěnými peletami se v roce 2014 zvýšil na 27 milionů atro tun. Spotřeba dřevěných pelet v Evropě se v letech 2009–2012 zdvojnásobila (viz obrázek 5). Z údajů na obrázku 6 je patrné, že ceny na spotovém trhu se navzdory tomuto nárůstu podstatně nezměnily.

                  (94)

                  Komise na základě informací, jež byly uvedeny v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení, rovněž konstatuje, že většina nabídky dřevěných pelet je v současnosti skupována na základě individuálně sjednaných dlouhodobých smluv. Jakmile dojde k podpisu nových smluv (někdy ještě k podpisu ani nemusí dojít), a tedy i zajištění odbytu, dají se výrobny pelet postavit do dvou let. Nová výrobní zařízení se tedy při vstupu na trh nemusí potýkat s velkými překážkami. Tuto připomínku dokládá i nedávné zvýšení kapacity výroby pelet, k němuž došlo na jihovýchodě USA i v Unii (34).

                  (95)

                  Množství dřevěných pelet nezbytné k provozu elektrárny v Lynemouth představuje zhruba 5,5 % světového trhu s dřevěnými peletami v roce 2014. To je podstatně méně než odhad uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, jenž na základě údajů z roku 2012 činil 7,4 %. Vzhledem k tomu, že je možno postavit nové výrobny pelet víceméně za stejnou dobu, jakou vyžaduje realizace přeměny elektrárny (viz 59. a 60. bod odůvodnění), lze předpokládat, že v okamžiku zvýšení poptávky bude k dispozici dodatečná kapacita, což potvrzuje i plánovaný dodavatelský řetězec projektu.

                  (96)

                  Z údajů předchozích let je vidět, že v Unii rapidně vzrostla úroveň dovozu a spotřeby, což je dalším ukazatelem toho, že trh s dřevěnými peletami je schopen se vyrovnat s velkým nárůstem poptávky po tomto zboží. Rovněž je třeba uvést, že v době, kdy se zvýšil dovoz dřevěných pelet do Unie z jihovýchodu USA (viz obrázek 5), tedy z oblasti, odkud se mají dřevěné pelety pro projekt převážně dovážet, se v tomto regionu nijak podstatně nezměnila jejich spotová cena (viz obrázek 6).

                  (97)

                  Z uvedené analýzy vyplývá, že trh s dřevěnými peletami je celosvětový a je schopen uspokojit rostoucí poptávku po dřevěných peletách, jež se v souvislosti s projektem očekává. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že podpora nemění podmínky obchodu na trhu s dřevěnými peletami v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (tj. snížením emisí CO2 a zvýšeným objemem výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů).

            5.2.6.   Narušení trhu se surovinami

                  (98)

                  Komise v rozhodnutí o zahájení řízení (viz 75. bod odůvodnění) uvedla, že zvýšená poptávka po dřevěných peletách může vést k dalšímu narušení trhu se surovinami (tj. trhu s dřevními vlákny). V této souvislosti je třeba uvést, že dotčená podpora se poskytuje na výrobu elektřiny v elektrárně v Lynemouth, a to ve vztahu k počtu vyrobených megawatthodin. Možné narušení trhu s dřevěnými peletami a trhu se surovinami by tak nebylo důsledkem přímých dotací na dřevěné palety či suroviny, nýbrž důsledkem zvýšené poptávky po palivu používaném na výrobu elektřiny. Mimoto by se účinky na trh se surovinami na rozdíl od narušení trhu s dřevěnými surovinami projevovaly nepřímo.

                  (99)

                  Zatímco pelety je možno dovážet ze zámoří, suroviny používané v odvětví výroby dřevěných pelet se z ekonomických důvodů obvykle dají přepravovat pouze na kratší vzdálenosti. Výrobny polotovarů z vlákninového dřeva odebírají dřevo z okruhu asi 100–150 km (z tzv. spádové oblasti výrobny). Aby bylo možno posoudit dopad těchto výroben na hospodářskou soutěž, je proto nezbytné určit, z kterého místního trhu se pelety zřejmě budou dodávat.

                  (100)

                  V 11. bodě odůvodnění je uvedeno, že se [60–80 %] celkového množství dřevěných pelet, které elektrárna Lynemouth spotřebuje jako palivo, bude dovážet z jihovýchodu Spojených států. [5–20 %] se bude dodávat z ostatních členských států. Z toho vyplývá, že z ostatních členských států se ročně od šestnácti různých dodavatelů bude dovážet přibližně […] milionů atro tun. Toto množství by odpovídalo asi […] spotřeby dřevěných pelet v EU (viz obrázek 6). U projektu elektrárny v Lynemouth se navíc nepočítá s využíváním pelet ze Spojeného království. Je proto nepravděpodobné, že by se v důsledku projektu ve Spojeném království, jak tvrdí organizace EPF, nebo podle názoru organizace WPF na trhu v Evropské unii zvýšily ceny surovin. Neočekává se tak, že by opatření v Unii vedlo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Jelikož se většina dřevěných pelet bude dovážet ze zemí mimo Unii a příslušné suroviny budou pocházet z místního trhu, budou se účinky projevovat za hranicemi Unie.

                  (101)

                  [10–30 %] potřebného množství dřevěných pelet se bude zajišťovat z kanadských zdrojů. Má se za to, že z Kanady by se mohlo dovážet podstatně větší množství než z Evropy. Podle údajů, které poskytla kanadská asociace výrobců pelet, se odhaduje, že západní Kanada bude mít přebytek biomasy ve výši 14 milionů atro tun. Z tohoto přebytku by se pro elektrárnu z Kanady odebíralo […]. Neočekává se proto, že by měl projekt v souvislosti se surovinami na výrobu dřevěných pelet nežádoucí dopad na kanadský trh.

                  (102)

                  U tohoto projektu se většina vstupních surovin bude dovážet z jihovýchodu USA. Šetření možného narušení trhu se surovinami (tj. s dřevními vlákny) se proto zaměřuje na tuto oblast.

                  (103)

                  Z jihovýchodu USA se pro elektrárnu v Lynemouth budou dovážet zhruba 2 miliony lutro tun vlákninového dřeva (v přepočtu asi 0,9 milionu atro tun). To odpovídá 1,7 % celkové produkce vlákninového dřeva v jihovýchodní části USA v roce 2011 a 0,9 % celkového vývozu tohoto produktu z dané oblasti ve stejném roce. Tak malé procentní podíly samy o sobě neznamenají vážné známky nežádoucího narušení trhu se surovinami. K nežádoucímu narušení trhu by nemělo dojít, zejména s přihlédnutím k celkovému objemu vývozu. Uvedená čísla se navíc vztahují pouze k vlákninovému dřevu a nezahrnují žádné další vstupní suroviny, jako jsou zbytky vzniklé při těžbě a pilařském zpracování, jež mohou být rovněž do určité míry použity na výrobu dřevěných pelet.

                  (104)

                  Několik třetích stran nicméně uvedlo, že v důsledku zvýšení výroby pelet došlo na jihovýchodě USA k nárůstu cen surovin (vlákninového dřeva). Že k nárůstu cen konkrétně v období 2011–2014 došlo, je vidět zejména z údajů, které předložily právnická kancelář Steptoe a Johnson a organizace AFPA. Obdobné údaje, jen za delší období, uvedla i Americká asociace výrobců průmyslových pelet (viz obrázek 3).

                  (105)

                  Komise uvádí, že průměrné ceny surovin (dřeva na pni), znázorněné na obrázku 2, se v jihovýchodní části USA pohybují ve stejném rozmezí jako v minulosti. Nárůst cen, k němuž došlo od roku 2011, proto nepovažuje za neobvyklý. Ceny v roce 2010 byly údajně v důsledku počasí dokonce ještě vyšší.

                  (106)

                  Spojené království uvedlo, že trh v USA je dosud ovlivněn snížením poptávky v důsledku finanční krize. Snížila se zejména produkce řeziva, pokles oproti roku 2005 činí asi 57 milionů lutro tun. Z tohoto objemu se teoreticky mohlo vyprodukovat 19–28 milionů lutro tun zbytků, jež by se daly použít jako surovina na výrobu dřevěných pelet nebo konkurenčních výrobků. Spojené království navíc tvrdí, že neexistuje vzájemný vztah mezi oblastmi intenzivní výroby pelet a nárůstem cen vlákninového dřeva na místních trzích (viz obrázek 7).

                  (107)

                  Z obrázku 1 skutečně vyplývá, že dostupný objem řeziva, a tím i dřevních zbytků, byl před rokem 2008 vyšší. Menší dostupnost zbytků tedy mohla negativně ovlivnit cenu vlákninového dřeva. Spojené království kromě toho objasnilo, že intenzivní výroba pelet nutně nemusí korelovat s růstem cen surovin (viz 63. bod odůvodnění).

                  (108)

                  V 62. bodě odůvodnění je uvedeno, že cena vlákninového dřeva je ovlivňována faktory, jako jsou počasí či dostupnost dřevních zbytků (v návaznosti na trh s řezivem), a že výkyvy cen byly pozorovány již v minulosti. K růstu i poklesu cen kromě toho dochází jak v oblastech s intenzivní výrobou pelet, tak v oblastech s výrobou nízkou. Neočekává se proto, že by nepřímá poptávka po surovinách související s projektem elektrárny v Lynemouth vedla k nežádoucímu narušení trhu.

                  (109)

                  Zúčastněné strany dále předložily teoretickou studii, v níž jsou vymodelovány možné následky budoucích scénářů počítajících s velkým zastoupením bioenergie. Studie neobsahuje posouzení dopadů, které by měl na trh projekt elektrárny v Lynemouth, avšak jsou v ní s přihlédnutím k současným a budoucím politikám posouzeny účinky předpokládané světové poptávky po biomase. Není však jisté, do jaké míry budou plány týkající se využití biomasy realizovány, a pokud by k jejich realizaci došlo, není jasné, za jakých podmínek a z jakých oblastí by se pak biomasa dodávala. Jelikož se studie zabývá především potenciálními následky budoucího vývoje, nemění konečné závěry ohledně možného dopadu projektu elektrárny v Lynemouth.

                  (110)

                  Podle informací od Spojeného království má pro elektrárnu v Lynemouth dodávat biomasu zhruba […] výroben z […] států na jihovýchodě USA. Diverzifikací dodavatelského řetězce se ještě více sníží riziko narušení místních trhů.

                  (111)

                  S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není pravděpodobné, že by opatření vedlo k nežádoucímu narušení trhu se surovinami. V této souvislosti je třeba uvést, že dotčená podpora se poskytuje na výrobu elektřiny z pevné biomasy a že pokud by měla účinky na dodávky surovin pro odvětví výroby dřevěných pelet, byly by pouze nepřímé.

            5.2.7.   Ověření vyváženosti podpory

                  (112)

                  V bodě 97 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 je uvedeno, že jsou-li opatření státní podpory dobře cílená na selhání trhu, které mají řešit, je riziko, že podpora nežádoucím způsobem naruší hospodářskou soutěž, nižší. Komise konstatuje, že dotčená podpora je přiměřeným a vhodným způsobem přímo zaměřena na dosažení cílů týkajících se obnovitelných zdrojů energie a na snížení emisí CO2. Riziko, že nežádoucím způsobem naruší hospodářskou soutěž, je tedy nižší. Ve 110. bodě odůvodnění je uvedeno, že Komise nezjistila žádné nežádoucí narušení dotčeného výrobkového trhu (tj. trhu s dřevěnými peletami). Žádné nežádoucí narušení nebylo zjištěno ani v případě předcházejících trhů (tj. trhů se surovinami).

                  (113)

                  Komise rovněž musí posoudit, zda opatření nenarušuje nebo by nemohlo narušit hospodářskou soutěž tím, že by ovlivňovalo obchod mezi členskými státy. Jeho účinky se projevují na místních trzích se surovinami, a to zejména mimo Evropu, protože dřevěné pelety se dovážejí. Účinky na obchod mezi členskými státy by tedy v každém případě byly malé.

                  (114)

                  Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod mezi členskými státy, jsou negativní účinky podpory, jež má být poskytnuta na projekt elektrárny v Lynemouth, malé a jsou vyváženy pozitivními účinky přispívajícími k dosažení cíle společného zájmu (kterým je výroba energie z obnovitelných zdrojů a snížení emisí CO2 produkovaných při výrobě elektrické energie). Celková bilance je tedy kladná.

            5.2.8.   Další aspekty – dodržování článků 30 a 110 SFEU

                  (115)

                  Spojené království se v souvislosti s rozhodnutím o programu „CfD for Renewables“ (věc SA.36196) a v souvislosti s rozhodnutím týkajícím se poskytnutí podpory na pět projektů větrných elektráren na moři (věc SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 a SA.38812) a poskytnutí podpory na zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny z biomasy (věc SA.38796), v obou případech v rámci programu FIDeR, zavázalo, že bude upravovat způsob výpočtu závazků dodavatelů elektřiny k platbám v rámci rozdílové smlouvy, aby nebyla způsobilá elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů v členských státech EU mimo Spojené království započítávána do podílu dodavatelů na trhu.

                  (116)

                  Spojené království zajistí, že než bude tato výjimka zavedena, nebudou v rámci rozdílových smluv prováděny žádné platby, a pokud to nebude možné, zavede mechanismus, kterým bude dodavatelům vracet náklady spojené s dovozem veškeré způsobilé elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů, kterou dodají od okamžiku, kdy se platby podle rozdílových smluv začnou provádět, do okamžiku, než výjimka nabude účinku.

                  (117)

                  Pro oznámené opatření platí také závazek uvedený ve 114. bodě odůvodnění.

                  (118)

                  S ohledem na závazek uvedený ve 114. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že by v rámci finančního mechanismu oznámeného opatření podpory neměla být zavedena žádná omezení, která by byla v rozporu s článkem 30 nebo článkem 110 SFEU.

            6.   ZÁVĚR

                  (119)

                  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že oznámené opatření podpory potřebným a přiměřeným způsobem v souladu s pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 prosazuje cíl společného zájmu, a proto je dotčená podpora slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Opatření podpory, které Spojené království oznámilo, je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

         V Bruselu dne 1. prosince 2015.

               Za Komisi

            Margrethe VESTAGER

               členka Komise

         (1)  Úř. věst. C 116, 10.4.2015, s. 52.

         (2)  Komise přijala rozhodnutí ohledně šesti z uvedených osmi projektů. Dne 23. července 2014 přijala rozhodnutí týkající se pěti projektů větrných elektráren na moři, v němž proti těmto projektům nevznesla námitky (věci SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 a SA.38812 (Úř. věst. C 393, 7.11.2014, s. 7), a dne 22. ledna 2015 přijala rozhodnutí ohledně stavby zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny z biomasy v Teesside, v němž proti tomuto projektu také nevznesla námitky (věc SA. 38796), rozhodnutí ještě nebylo zveřejněno).

         (3)  Spojené království v původním oznámení uvedlo odhadovaný faktor zatížení 75,3 % a později tuto hodnotu upravilo.

         (4)  Podrobnější informace o mechanismu vyplácení odměny podle rozdílové smlouvy jsou uvedeny v 17. až 31. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci SA.36196 Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (C(2014) 5079 final).

         (5)  Režim byl původně schválen rozhodnutím Komise ze dne 28. února 2001 ve věci N504/2000 a následně byl několikrát upraven. Jeho současná podoba byla schválena rozhodnutím Komise ze dne 2. dubna 2013 ve věci SA.35565 (Úř. věst. C 167, 13.6.2013, s. 5). Dodatečně bylo ještě schváleno několik specifických prvků pro Severní Irsko (věc SA.36084) a Skotsko (věc SA.37453).

         (6)  Minimální návratností se rozumí minimální míra návratnosti, jež je zapotřebí k realizaci projektu tohoto druhu.

         (7)  Všechny zmíněné údaje orgány Spojeného království uveřejnily v dokumentu „Electricity Generation Costs“ (Náklady na výrobu elektřiny), k dispozici na adrese https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (8)  Electricity Generation Costs December 2013 (Náklady na výrobu elektřiny, prosinec 2013), ministerstvo pro energetiku a změnu klimatu, 2013, k dispozici na adrese https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (9)  K dispozici na adrese https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

         (10)  Další podrobnosti jsou k dispozici na adrese www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation

         (11)  Zpráva organizace AEBIOM „European Bioenergy Outlook 2013“ (Evropský výhled v oblasti bioenergií v roce 2013).

         (12)  Zpráva organizace AEBIOM „European Bioenergy Outlook 2013“ (Evropský výhled v oblasti bioenergií v roce 2013).

         (13)  K dispozici na internetové stránce https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

         (14)  North East Local Enterprise Partnership (Místní obchodní partnerství pro severovýchodní oblast); North East Chamber of Commerce (Obchodní komora pro severovýchodní oblast); UK Trade & Investment (britské ministerstvo pro obchod a investice).

         (15)  Friends of the Earth; Natural Resources Defense Council; Fern and Biofuel watch.

         (16)  ECOFYS (2014): Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015-2019 criteria (Posouzení úniku uhlíku provedené pro organizaci European Panel Federation – odvětví výroby desek na bázi dřeva a kritéria pro sestavení seznamu odvětví, u nichž se předpokládá únik uhlíku, pro období 2015–2019).

         (17)  Pro jednotnost jsou všechny údaje týkající se trhu s vlákninovým dřevem a trhu v jihovýchodní části USA uvedeny v lutro tunách. K převodu z 1 atro tuny byl jednotně použit koeficient 2,15.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik a Kenneth E. Skogn. 2014. „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South“ (Účinek politik na výrobu pelet a lesy na jihu USA). Dostupné na: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281 Tato zpráva byla v souvislosti s úvodní fází vyšetřování předložena několika stranami.

         (19)  Abt a kol., 2014.

         (20)  RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; americká asociace výrobců pelet; kanadská asociace výrobců pelet; Enviva; Doosan; European Pellet Council.

         (21)  Pöyry. The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland (Riziko nepřímo způsobené změny využívání dřeva, závěrečná zpráva vypracovaná pro organizaci Energie Nederland), červenec 2014.

         (22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff and Ramboll.

         (23)  AEBIOM, 2013.

         (24)  Údaje Spojeného království.

         (*1)  Obchodní tajemství.

         (25)  Viz také rozhodnutí ve věcech SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 a SA.38812 a věc SA.38796 (rozhodnutí ještě nebylo zveřejněno), u nichž byla prostřednictvím rozdílové smlouvy poskytnuta obdobná podpora.

         (26)  Úř. věst. C 200, 28.6.2014, s. 1.

         (27)  Viz směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32) a sdělení KOM/2011/0885 v konečném znění.

         (28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

         (29)  Úř. věst. C 393, 7.11.2014, s. 2.

         (30)  Viz například rozhodnutí ve věci SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 a SA.38812 a rozhodnutí ve věci SA.38796 (rozhodnutí ještě nebylo zveřejněno).

         (31)  Další podrobnosti o vyrovnaných nákladech na výrobu elektrické energie u tohoto projektu jsou uvedeny ve 20. a 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

         (32)  Viz například režim Renewable Obligation – SA.35565 (Úř. věst. C 167, 13.6.2013, s. 5).

         (33)  Tento předpoklad je v souladu s údaji, které uvedla banka Société Générale (viz 53. bod odůvodnění).

         (34)  Viz například obrázek 2 v rozhodnutí o zahájení řízení (Úř. věst. C 116, 10.4.2015, s. 52).


title: 2014/516/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 30. července 2014 o jmenování tří italských členů a jednoho italského náhradníka Výboru regionů

text:
               5.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/24

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 30. července 2014
   o jmenování tří italských členů a jednoho italského náhradníka Výboru regionů

      (2014/516/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh italské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015. Dne 20. června 2011 byl rozhodnutím Rady 2011/375/EU (3) jmenován členem pan Alessandro COSIMI do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Alessandra COSIMIHO, pana Vita SANTARSIERA a pana Roberta PELLY se uvolnila tři místa členů Výboru regionů. Po skončení mandátu pana Francesca CHIUCCHIURLOTTA se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenováni:

               a)

               jako členové:

                           —

                           pan Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma,

                           —

                           paní Micaela FANELLIOVÁ, Sindaco del Comune di Riccia (CB),

                           —

                           pan Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (změna mandátu),

                     a

               b)

               jako náhradník:

                           —

                           pan Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (změna mandátu).

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.

      (3)  Úř. věst. L 168, 28.6.2011, s. 10.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2443 ze dne 11. prosince 2015 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, pokud jde o hlavu V dohody o přidružení

text:
               23.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 336/56

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/2443
   ze dne 11. prosince 2015
   o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, pokud jde o hlavu V dohody o přidružení
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V čl. 464 odst. 3 a 4 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) se stanoví prozatímní provádění části dohody.

               (2)

               Článek 3 rozhodnutí Rady 2014/492/EU (2) vymezuje části dohody, které mají být prozatímně prováděny.

               (3)

               Článek 462 dohody stanoví, že uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody ve vztahu k těm oblastem Moldavské republiky, které nejsou pod účinnou kontrolou vlády Moldavské republiky, započne, až Moldavská republika zajistí plné provádění a vymáhání hlavy V na celém svém území.

               (4)

               Článek 462 dále stanoví, že Rada přidružení přijme rozhodnutí o tom, kdy je plné provádění a vymáhání této dohody na celém území Moldavské republiky zajištěno.

               (5)

               Moldavská republika informovala Evropskou komisi, že bude schopna zajistit plné provádění a vymáhání hlavy V dohody na svém území ode dne 1. ledna 2016.

               (6)

               Je nezbytné sledovat a pravidelně přezkoumávat uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky.

               (7)

               Je proto vhodné stanovit postoj Unie ohledně uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Postoj, který má Unie zaujmout v Radě přidružení zřízené na základě článku 434 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, pokud jde o plné provádění a vymáhání a uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky, vychází z návrhu rozhodnutí Rady přidružení připojeného k tomuto rozhodnutí.
   2.   Zástupci Unie v Radě přidružení mohou odsouhlasit drobné technické změny návrhu rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.
   Článek 2
   Do osmi měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a poté jednou ročně Evropská komise předloží Radě zprávu o uplatňování hlavy V dohody na celém území Moldavské republiky. Pokud Moldavská republika již nebude schopna zajistit plné provádění a vymáhání hlavy V dohody ve vztahu k těm oblastem Moldavské republiky, které nejsou pod účinnou kontrolou Moldavské republiky, mohou zástupci Unie v Radě přidružení, na základě rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy, požádat Radu přidružení, aby přehodnotila další uplatňování hlavy V dohody v dotčených oblastech.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 11. prosince 2015.

            Za Radu

            předseda

         F. BAUSCH

      (1)  Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 4.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2014/492/EU ze dne 16. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1).

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. 1/2015
      ze dne … 2015
      o uplatňování hlavy V Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé na celém území Moldavské republiky
      RADA PŘIDRUŽENÍ,
      s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (1), a zejména na článek 462 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s článkem 464 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody prozatímně provádějí od 1. září 2014.

                  (2)

                  Moldavská republika informovala Evropskou komisi, že bude schopna zajistit plné provádění a vymáhání hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém svém území ode dne 1. ledna 2016.

                  (3)

                  Je vhodné, aby Rada přidružení uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky pravidelně přezkoumávala.

                  (4)

                  Je vhodné, aby Výbor pro přidružení ve složení pro obchod sledoval uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky a Radě přidružení podával pravidelné zprávy,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      1.   Hlava V (Obchod a obchodní záležitosti) Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé se od 1. ledna 2016 vztahuje na celé území Moldavské republiky.
      2.   Rada přidružení přezkoumá uplatňování hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody na celém území Moldavské republiky do deseti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí a poté jednou ročně.
      3.   Výbor pro přidružení ve složení pro obchod sleduje uplatňování hlavy V(Obchod a obchodní záležitosti) dohody, jak je uvedeno v odstavci 1. Podává zprávu Radě přidružení jednou ročně a vyžadují-li to okolnosti.
      4.   Hlava VII (Institucionální, obecná a závěrečná ustanovení) dohoy se použije v rozsahu, v němž se uplatňuje ve spojení s hlavou V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V … dne …

               Za Radu přidružení

               předseda nebo předsedkyně

         (1)  Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 4.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1925 ze dne 26. října 2015, kterým se mění rozhodnutí 2010/573/SZBP o omezujících opatřeních vůči vedení Podněsterské oblasti Moldavské republiky

text:
               27.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 281/12

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/1925
   ze dne 26. října 2015,
   kterým se mění rozhodnutí 2010/573/SZBP o omezujících opatřeních vůči vedení Podněsterské oblasti Moldavské republiky
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 27. září 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/573/SZBP (1).

               (2)

               Na základě přezkumu rozhodnutí 2010/573/SZBP by měla být platnost omezujících opatření vůči vedení Podněsterské oblasti Moldavské republiky prodloužena do 31. října 2016. Rada provede přezkum situace s ohledem na omezující opatření po šesti měsících.

               (3)

               Rozhodnutí 2010/573/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 4 rozhodnutí 2010/573/SZBP se odstavec 2 nahrazuje tímto:

      „2.   Toto rozhodnutí se použije do dne 31. října 2016. Je průběžně přezkoumáváno. Pokud bude mít Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, podle potřeby je prodlouží nebo změní.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 26. října 2015.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Rozhodnutí Rady 2010/573/SZBP ze dne 27. září 2010 o omezujících opatřeních vůči vedení Podněsterské oblasti Moldavské republiky (Úř. věst. L 253, 28.9.2010, s. 54).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1981 o zřízení Poradního výboru pro rovné příležitosti žen a mužů

text:
Důležité právní upozornění

|

31982D0043

Úřední věstník L 020 , 28/01/1982 S. 0035 - 0037 Finské zvláštní vydání: Kapitola 5 Svazek 2 S. 0164  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 05 Svazek 3 S. 0003  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 5 Svazek 2 S. 0164  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 05 Svazek 3 S. 0003

		Rozhodnutí Komiseze dne 9. prosince 1981o zřízení Poradního výboru pro rovné příležitosti žen a mužů(82/43/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,vzhledem k tomu, že provádění zásady rovného zacházení pro muže a ženy musí být podporováno lepší spoluprací a výměnami názorů a zkušeností mezi orgány, které jsou v jednotlivých členských státech speciálně pověřeny podporou rovných příležitostí, a Komisí;vzhledem k tomu, že úplné provedení směrnice Rady 75/117/EHS ze dne 10. února 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se uplatňovnání zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy [1], směrnice Rady 76/207/EHS ze dne 9. února 1976 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a pracovní podmínky [2], a směrnice Rady 79/7/EHS ze dne 19. prosince 1978 o postupném zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti sociálního zabezpečení [3] bude značně urychleno v důsledku spolupráce vnitrostátních orgánů využívajících síť specifických informací;vzhledem ke směrnici Rady 72/161/EHS ze dne 17. dubna 1972 o sociálně-ekonomickém poradenství a pomoci při získávání odborné kvalifikace pro pracovníky v zemědělství [4];vzhledem k tomu, že příprava a provádění akcí Společenství týkajících se zaměstnanosti žen, zlepšení situace žen pracujících ve svobodných povoláních a v zemědělství a podpory rovných příležitostí vyžaduje úzkou spolupráci se specializovanými orgány členských států;vzhledem k tomu, že v důsledku toho je třeba zavést institucionální rámec pro pořádání pravidelných konzultací s těmito orgány,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Při Komisi se zřizuje Poradní výbor pro rovné příležitosti žen a mužů (dále jen "výbor").Článek 21. Výbor je Komisi nápomocen při vypracovávání a provádění její politiky na podporu zaměstnanosti žen a rovnosti příležitostí a zajišťuje stálou výměnu nabytých zkušeností a činností prováděných ve Společenství v těchto oblastech.2. Za účelem dosažení cílů uvedených v odstavci 1 výbor:- uskutečňuje s Komisí výměnu informací o činnostech prováděných na úrovni Společenství a na vnitrostátní úrovni a o jejich případném pokračování,- zaujímá stanoviska nebo podává zprávy Komisi zejména v rámci politiky rovných příležitostí, buď na žádost Komise, nebo z vlastního podnětu a za tímto účelem mezi členskými státy podporuje výměnu zkušeností nabytých v rámci jeho působnosti.3. Způsoby šíření stanovisek a zpráv výboru budou určeny po dohodě s Komisí.Článek 31. Výbor má dvacet členů a členek.2. Skládá se ze dvou zástupců (zástupkyň) vnitrostátních výborů nebo subjektů zřízených úředním rozhodnutím a výlučně pověřených otázkami práce žen anebo rovnosti příležitostí pro ženy a muže zastupujících dotyčné oblasti za každý členský stát. Je-li v některém členském státě více výborů nebo subjektů, jež se zabývají těmito otázkami, určí Komise subjekt, který má z hlediska svých cílů, struktury, reprezentativnosti a stupně nezávislosti největší předpoklady, aby byl ve výboru zastoupen. Účast zemí, ve kterých tyto výbory nejsou, bude zajištěna osobami zastupujícími subjekty, které podle Komise vykonávají obdobnou činnost.3. Členy (členky) výboru jmenuje jednotlivě Komise na návrh subjektů uvedených v odstavci 2 ze členů (členek) těchto subjektů nebo jejich sekretariátů.4. Zástupci (zástupkyně) sociálních partnerů na úrovni Společenství se mohou jako pozorovatelé (pozorovatelky) účastnit jednání výboru za podmínek, které vzájemně určí jejich subjekty a Komise.Článek 4Pro každého člena (každou členku) výboru je za podmínek shodných s podmínkami uvedenými v článku 3 jmenován(a) náhradník (náhradnice). Aniž je dotčen článek 7, účastní se náhradník (náhradnice) jednání výboru a jeho činností, pouze pokud se jich nemůže účastnit člen (členka), kterého (kterou) nahrazuje.Článek 5Funkční období člena (členky) výboru jsou tři roky. Lze je prodloužit.Po uplynutí doby tří let zůstávají členové (členky) výboru ve funkci až do doby, než dojde k jejich nahrazení nebo k prodloužení jejich funkčního období.Funkční období člena (členky) končí před uplynutím doby tří let v případě odstoupení člena (členky), skončení jeho (jejího) členství v subjektu, který zastupuje, nebo v případě úmrtí. Funkční období člena (členky) lze rovněž ukončit, pokud subjekt, který jej (ji) vyslal, požaduje jeho (její) výměnu.Nový člen (nová členka) výboru nahradí původního člena (původní členku) na dobu, která zbývá z jeho (jejího) funkčního období, postupem podle článku 4.Za výkon funkcí nenáleží odměna; náklady na cestu a na pobyt na jednáních výboru a pracovních skupin zřízených podle článku 8 hradí Komise na základě platných správních pravidel.Článek 6Výboru předsedá předseda (předsedkyně) zvolený (zvolená) z jeho členů (členek) na dobu jednoho roku. K volbě je třeba dvoutřetinová většina přítomných členů (členek); požaduje se však nejméně deset kladných hlasů.Stejnou většinou a za stejných podmínek jsou voleni dva místopředsedové (dvě místopředsedkyně). Mají za úkol zastupovat předsedu (předsedkyni), pokud není schopen (schopna) vykonávat svou funkci. Předseda (předsedkyně) a místopředsedové (místopředsedkyně) musí pocházet z různých členských států.Práci výboru organizuje Komise v úzké spolupráci s předsedou (předsedkyní) a činnost sekretariátu výboru zajišťuje Úřad pro otázky zaměstnanosti a rovnoprávnosti žen zřízený při Komisi.Článek 7Předseda (předsedkyně) může vyzvat k účasti na činnosti výboru v postavení znalce (znalkyně) každou osobu, která má pro předmět, jenž je právě na pořadu jednání, speciální kvalifikaci.Znalci (znalkyně) se účastí pouze jednání o předmětu, k němuž byli(y) přizváni(y).Článek 81. Výbor může vytvářet pracovní skupiny.2. Pro vydávání svých stanovisek může výbor pověřit vypracováním zpráv zpravodaje (zpravodajku) nebo nezávislého znalce (nezávislou znalkyni) postupem, který bude určen.Článek 9Opatření přijatá na základě článků 7 a 8, která mají finanční dopad na rozpočet Evropských společenství, nejprve schvaluje Komise a musí být prováděna podle platných správních pravidel.Článek 101. Výbor se schází v sídle Komise nejméně třikrát ročně z jejího podnětu.2. Zástupci (zástupkyně) Komise mají právo účastnit se zasedání výboru i pracovních skupin.Článek 11Dojde-li při jednání k hlasování, je návrh přijat dvoutřetinovou většinou přítomných členů (členek). Požaduje se však nejméně deset kladných hlasů. Stanovisko případné menšiny je uvedeno v zápise, který se připojí ke zprávě.Článek 12Aniž je dotčen článek 214 Smlouvy, jsou členové (členky) výboru povinni(y) nešířit informace, o kterých se dozvěděli(y) při práci výboru nebo pracovních skupin, pokud Komise členy (členky) uvědomí, že se stanovisko nebo otázka týkají oblasti, která má důvěrnou povahu.V tomto případě se jednání účastní pouze členové (členky) výboru a zástupci (zástupkyně) Komise.Článek 13Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1982.V Bruselu dne 9. prosince 1981.Za KomisiG. Thornpředseda[1] Úř. věst. L 45, 19.2.1975, s. 19.[2] Úř. věst. L 39, 14.2.1976, s. 40.[3] Úř. věst. L 6, 10.1.1979, s. 24.[4] Úř. věst. L 96, 23.4.1972, s. 15.--------------------------------------------------


title: 2013/140/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 18. března 2013 o jmenování jednoho rakouského náhradníka Výboru regionů

text:
               20.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 77/23

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 18. března 2013
   o jmenování jednoho rakouského náhradníka Výboru regionů
   (2013/140/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh rakouské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu paní Elisabeth GROSSMANNOVÉ se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Náhradníkem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenován:

               —

               pan Michael SCHICKHOFER, Landesrat.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 18. března 2013.

            Za Radu

            předseda

         S. COVENEY

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.