title: 2012/163/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 22. března 2012 , kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie

text:
               23.3.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 84/36

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 22. března 2012,
   kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
   (2012/163/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Zahájení

               (1)

               Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.

               (2)

               Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.

               (3)

               Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.

         1.2.   Strany dotčené řízením

               (4)

               Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.

               (5)

               Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

         1.2.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

               (6)

               V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.

               (7)

               S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.

               (8)

               Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.

               (9)

               V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.

         1.2.2.   Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii

               (10)

               V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.

         1.2.3.   Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku

               (11)

               Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.

               (12)

               S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.

         1.2.4.   Výběr vzorku výrobců v Unii

               (13)

               V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.

               (14)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.

               (15)

               Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

         1.2.5.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (16)

               S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.

         1.3.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

               (17)

               Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.

               (18)

               Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.

               (19)

               Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.

               (20)

               Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.

               (21)

               Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.

               (22)

               Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:

                           Výrobci v Unii:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,

                                       —

                                       Ugivis S.A., Belley, Francie.

                           Vyvážející výrobci v Indii:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,

                                       —

                                       Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.

         1.4.   Období šetření

               (23)

               Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (24)

               Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (25)

               Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.

         3.   DUMPING

   3.1.   Běžná hodnota

               (26)

               Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.

               (27)

               V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

         3.1.1.   Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu

               (28)

               V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.

               (29)

               Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.

               (30)

               Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

               (31)

               Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.

               (32)

               Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.

               (33)

               Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.

         3.1.2.   Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu

               (34)

               Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.

         3.2.   Vývozní cena

               (35)

               V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.

         3.3.   Srovnání

               (36)

               Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

               (37)

               Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

               (38)

               Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.

         3.4.   Dumpingová rozpětí

   3.4.1.   Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku

               (39)

               U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

               (40)

               Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:

                           Podnik

                           Dumpingové rozpětí

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.

               (42)

               Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.

               (43)

               Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.

               (44)

               Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.

               (45)

               Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.

               (46)

               V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.

         3.4.2.   Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce

               (47)

               Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.

               (48)

               Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.

               (49)

               Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.

         3.4.3.   Pro nespolupracující vyvážející výrobce

               (50)

               Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.

               (51)

               Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.

         4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

   4.1.   Výroba v Unii

               (52)

               K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.

               (53)

               Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.

               (54)

               Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.

         4.2.   Výrobní odvětví Unie

               (55)

               Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.

         5.   ÚJMA

   5.1.   Úvod

               (56)

               Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.

               (57)

               Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.

               (58)

               Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.

               (59)

               Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.

         5.2.   Spotřeba v Unii

               (60)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.

               (61)

               Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           Období šetření

                           Spotřeba Unie (v tunách)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník

               (62)

               Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.

         5.3.   Dovoz z Indie

               (63)

               Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           Období šetření

                           Objem dovozu z Indie (v tunách)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Podíl na trhu

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník

               (64)

               Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008–2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.

         5.4.   Ceny dovozu a cenové podbízení

      Tabulka 3

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Průměrná cena (EUR/t)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Index (2008 = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

               (65)

               Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.

               (66)

               S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.

               (67)

               Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.

         5.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

               (68)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.

         5.5.1.   Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity

      Tabulka 4

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Objem výroby (v tunách)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Index (2008 = 100)

               100

               81

               89

               75

               Výrobní kapacita (v tunách)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               92

               79

               Index využití kapacity

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem

               (69)

               Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.

               (70)

               Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.

         5.5.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

      Tabulka 5

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Objem prodeje (tunách)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Index (2008 = 100)

               100

               80

               82

               86

               Podíl na trhu

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Index (2008 = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem

               (71)

               V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (–20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.

         5.5.3.   Růst

               (72)

               Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.

         5.5.4.   Zaměstnanost

      Tabulka 6

               2008

               2009

               2010

               IP

               Počet zaměstnanců

               1 007

               863

               821

               761

               Index (2008 = 100)

               100

               86

               82

               76

               Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
               Index (2008 = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem

               (73)

               Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.

               (74)

               Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.

         5.5.5.   Průměrné ceny jednotky v Unii

      Tabulka 7

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Index (2008 = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník

               (75)

               Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (–21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.

               (76)

               Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.

         5.5.6.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

      Tabulka 8

               2008

               2009

               2010

               IP

               Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)

               Index (2008 = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Peněžní tok
               Index (2008 = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               171

               Investice (EUR)
               Index (2008 = 100)

               100

               29

               59

               6

               Návratnost investic
               Index (2008 = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

               (77)

               Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.

               (78)

               Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.

               (79)

               Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.

               (80)

               Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.

         5.5.7.   Stav zásob

      Tabulka 9

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie

                  Index (2008 = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

               (81)

               Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.

         5.5.8.   Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (82)

               Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.

         5.6.   Závěr ohledně újmy

               (83)

               Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (–25 %), využití kapacity (–6 %), objem prodeje (–14 %), podíl na trhu (–21 %) a zaměstnanost (–24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.

               (84)

               Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.

               (85)

               Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

   6.1.   Úvod

               (86)

               V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

               (87)

               Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.

         6.2.   Účinek dumpingového dovozu

               (88)

               Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.

               (89)

               Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.

               (90)

               Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.

         6.3.   Účinky jiných činitelů

   6.3.1.   Nedumpingový dovoz z Indie

               (91)

               Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.

               (92)

               Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.

         6.3.2.   Dovoz z ostatních třetích zemí

      Tabulka 10

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Index (2008 = 100)

               100

               75

               109

               118

               Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               107

               109

               Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Index (2008 = 100)

               100

               97

               95

               97

               Objem dovozu z Malajsie (v tunách)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Podíl dovozu z Malajsie na trhu

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Objem dovozu z Filipín (v tunách)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Podíl dovozu z Filipín na trhu

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Zdroj: Eurostat

               (93)

               Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.

               (94)

               Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.

               (95)

               Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.

               (96)

               Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.

               (97)

               Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

         6.3.3.   Hospodářská krize

               (98)

               Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.

               (99)

               V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně – o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.

               (100)

               Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.

               (101)

               Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008–2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.

         6.3.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku

      Tabulka 12

               2008

               2009

               2010

               Období šetření

               Objem vývozu v tunách

               967

               689

               933

               884

               Index (2008 = 100)

               100

               71

               97

               91

               Jednotková prodejní cena v eurech

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Index (2008 = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

               (102)

               Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.

         6.4.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

               (103)

               Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.

               (104)

               S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.

               (105)

               Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.

         7.   ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ

               (106)

               Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.

               (107)

               Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 22. března 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. C 142, 13.5.2011, s. 30.

      (3)  Úř. věst. C 142, 13.5.2011, s. 36.

      (4)  Úř. věst. L 5, 7.1.2012, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 15. března 1993 o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švédským královstvím na straně druhé, o prozatímním provádění dohod o určitých opatřeních v oblasti zemědělství, podepsaných uvedenými stranami v Portu dne 2. května 1992

text:
Důležité právní upozornění

|

31993D0239

Úřední věstník L 109 , 01/05/1993 S. 0001 - 0001

		Rozhodnutí Radyze dne 15. března 1993o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švédským královstvím na straně druhé, o prozatímním provádění dohod o určitých opatřeních v oblasti zemědělství, podepsaných uvedenými stranami v Portu dne 2. května 1992(93/239/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že při jednání o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP) po rozhodnutí Švýcarské konfederace smlouvu neratifikovat, se ukázala možnost jednat o dohodách ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švédským královstvím na straně druhé, o prozatímním provádění od 15. dubna 1993 dvoustranných dohod o určitých opatřeních v oblasti zemědělství, které uvedené strany podepsaly v Portu dne 2. května 1992;vzhledem k tomu, že dohody ve formě výměny dopisů odkazují na článek 15 dohod o volném obchodu, uzavřených mezi Evropským hospodářským společenstvím a každou z uvedených zemí;vzhledem k tomu, že uvedené dohody by měly být schváleny,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švédským královstvím na straně druhé, o prozatímním provádění od 15. dubna 1993 dvoustranných dohod o určitých opatřeních v oblasti zemědělství, které uvedené strany podepsaly v Portu dne 2. května 1992 [1], se schvalují jménem Společenství.Znění dohod se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohody zavazující Společenství.V Bruselu dne 15. března 1993.Za RadupředsedaM. Jelved[1] Úř. věst. L 109, 1.5.1993, s. 2, 18, 32, 43, 59.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 12. června 2014 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Litvu a Maltu

text:
               14.6.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 182/14

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 12. června 2014
   o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Litvu a Maltu
   2014/C 182/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (1), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
   s ohledem na seznamy kandidátů předložené Radě vládami členských států a organizacemi zaměstnanců a zaměstnavatelů,
   s ohledem na seznamy členů a náhradníků Poradního výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutím ze dne 2. prosince 2013 (2) jmenovala členy a náhradníky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období končící dne 7. listopadu 2016.

               (2)

               Organizace zaměstnanců EKOS a organizace zaměstnavatelů BUSINESSEUROPE na některá uvolněná místa navrhly své kandidáty,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období do 7. listopadu 2016 jsou jmenováni tito členové a náhradníci řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci:
   II.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ

               Země

               Člen

               Náhradník

               Litva

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

               Země

               Člen

               Náhradník

               Litva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Malta

               Andrew Agius MUSCAT

               John SCICLUNA

         Článek 2
   Dosud nenavržené členy a náhradníky jmenuje Rada později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 12. června 2014.

            Za Radu

            předseda

         Y. MANIATIS

      (1)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (Úř. věst. C 360, 10.12.2013, s. 8).


title: 2005/507/: Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2005 o jmenování britského náhradníka Výboru regionů

text:
               16.7.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 185/30

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 12. července 2005
   o jmenování britského náhradníka Výboru regionů
   (2005/507/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh britské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. ledna 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/60/ES (1) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2002 do 25. ledna 2006.

               (2)

               Po uplynutí funkčního období pana Williama SPEECHLEYHO se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Náhradníkem Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006, je jmenován:

               pan David PARSONS
               Councillor
               Leicestershire County Council

         jako nástupce pana Williama SPEECHLEYHO.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 12. července 2005.

            Za Radu

         G. BROWN

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.


Důležité právní upozornění

|

2013/361/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 21. června 2013 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (ECB/2013/19)

Úřední věstník L 187 , 06/07/2013 S. 0023 - 0024

		Rozhodnutí Evropské centrální bankyze dne 21. června 2013o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro(ECB/2013/19)(2013/361/EU)RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen "statut ESCB"), a zejména na článek 28.3 tohoto statutu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí ECB/2008/24 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami [1] stanovilo, jakým způsobem a v jaké výši byly národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen "národní centrální banky eurozóny"), povinny splatit základní kapitál Evropské centrální banky (ECB) ke dni 1. ledna 2009. Rozhodnutí ECB/2008/24 bylo doplněno rozhodnutím ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro [2].(2) Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí Evropského systému centrálních bank, rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky [3] stanoví klíč pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen "klíč pro upisování základního kapitálu") v souladu s článkem 29.1 statutu ESCB a s účinkem od 1. července 2013 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým centrálním bankám v Unii v klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen "vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu").(3) Od 1. července 2013 bude upsaný základní kapitál ECB činit 10825007069,61 EUR.(4) Rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB vyžaduje přijetí nového rozhodnutí ECB, které s účinkem od 1. července 2013 zruší rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 a stanoví, jakým způsobem a v jaké výši jsou národní centrální banky eurozóny povinny splatit základní kapitál ECB s účinkem od 1. července 2013,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Výše a forma upsaného a splaceného základního kapitáluKaždá národní centrální banka eurozóny splatí svůj upsaný podíl na základním kapitálu ECB v plné výši s účinkem od 1. července 2013.S ohledem na vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu uvedené v článku 2 rozhodnutí ECB/2013/17 má každá národní centrální banka eurozóny upsaný a splacený podíl na základním kapitálu v celkové výši uvedené vedle jejího názvu v následující tabulce:Národní centrální banka eurozóny | v EUR |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |Článek 2Úprava splaceného základního kapitálu1. Vzhledem k tomu, že každá národní centrální banka eurozóny již splatila v plné výši svůj podíl na upsaném základním kapitálu ECB platný do 30. června 2013 podle rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27, každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1.2. Všechny převody podle tohoto článku se provádějí v souladu s rozhodnutím ECB/2013/18 ze dne 21. června 2013 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu [4].Článek 3Vstup v platnost a zrušení1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.2. Rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 se zrušují s účinkem od 1. července 2013.3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.Prezident ECBMario Draghi[1] Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 69.[2] Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 54.[3] Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.[4] Viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí č. U3 ze dne 12. června 2009 o definici pojmu částečná nezaměstnanost použitelného pro nezaměstnané osoby uvedené v čl. 65 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)

text:
               24.4.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 106/45

         ROZHODNUTÍ č. U3
   ze dne 12. června 2009
   o definici pojmu „částečná nezaměstnanost“ použitelného pro nezaměstnané osoby uvedené v čl. 65 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)
   2010/C 106/13
   SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,
   s ohledem na čl. 72 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1), podle něhož se správní komise zabývá všemi správními otázkami nebo otázkami výkladu vyplývajícími z ustanovení nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (2),
   s ohledem na čl. 65 odst. 1 nařízení (ES) č. 883/2004,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 65 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004 stanoví pro zcela nezaměstnané osoby odchylné pravidlo od obecné zásady lex loci laboris uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení.

               (2)

               Ke stanovení toho, zda je osoba považována za zcela nebo částečně nezaměstnanou ve smyslu čl. 65 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení, je třeba uplatňovat jednotná kritéria Společenství. Takové posouzení nelze provést na základě kritérií stanovených ve vnitrostátních právních předpisech.

               (3)

               Jelikož praxe vnitrostátních orgánů sociálního zabezpečení v jednotlivých členských státech odráží rozdíly ve výkladu, pokud jde o stanovení druhu nezaměstnanosti, je důležité upřesnit rozsah působnosti uvedeného článku s cílem přijmout jednotná a vyvážená kritéria, pokud se jedná o jeho používání výše uvedenými orgány.

               (4)

               Podle čl. 65 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004 obdrží zcela nezaměstnaná osoba, která již nemá žádný vztah k příslušnému členskému státu, dávky v nezaměstnanosti od orgánu v místě svého bydliště.

               (5)

               Posouzení existence nebo zachování zaměstnaneckého poměru spadá jedině do působnosti vnitrostátních právních předpisů státu zaměstnání.

               (6)

               Cíl článku 65 uvedeného nařízení, jímž je ochrana nezaměstnaných osob, by nebyl splněn, kdyby osoba, která zůstane zaměstnána ve stejném podniku v jiném členském státě, než je členský stát, na jehož území má místo bydliště, přičemž přeruší svoji činnost, byla přesto považována za zcela nezaměstnanou a musela by se obrátit na orgán svého místa bydliště, aby pobírala dávky v nezaměstnanosti.
               V souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004,

         ROZHODLA TAKTO:

               1.

               S ohledem na použití čl. 65 odst. 1 nařízení (ES) č. 883/2004 závisí stanovení povahy nezaměstnanosti (tedy částečné nebo úplné) na tom, zda existuje nebo je zachován jakýkoli pracovněsmluvní vztah mezi stranami, a nikoli na délce případného dočasného přerušení činnosti pracovníka.

               2.

               Pokud osoba zůstane zaměstnána v podniku v jiném členském státě, než je členský stát, na jehož území má bydliště, avšak její činnost je přerušena, i když může být kdykoli znovu zařazena na své pracovní místo, je uvedená osoba považována za částečně nezaměstnanou a příslušné dávky jsou poskytovány příslušným orgánem členského státu, ve kterém je zaměstnána, v souladu s čl. 65 odst. 1 uvedeného nařízení.

               3.

               Pokud osoba v případě neexistence jakéhokoli pracovněsmluvního vztahu nemá již žádný vztah k členskému státu, ve kterém byla zaměstnána (například z důvodu zrušení nebo skončení pracovněsmluvního vztahu), je považována za zcela nezaměstnanou v souladu s čl. 65 odst. 2 uvedeného nařízení a dávky jsou poskytovány orgánem v místě bydliště.

               4.

               Nevykonává-li samostatně výdělečně činná osoba v členském státě, v němž byla činná, žádné povolání nebo výdělečnou činnost, je považována za zcela nezaměstnanou v souladu s čl. 65 odst. 2 uvedeného nařízení a dávky vyplácí orgán místa bydliště.

               5.

               Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne vstupu nařízení (ES) č. 987/2009 v platnost.

            předsedkyně správní komise

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.


title: 2008/936/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o podpisu a uzavření protokolu k Prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

text:
                  19.12.2008

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 341/1

         ROZHODNUTÍ RADY
         ze dne 15. září 2008
         o podpisu a uzavření protokolu k Prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
         (2008/936/ES)
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
         s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
         s ohledem na návrh Komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Rada dne 23. října 2006 zmocnila Komisi, aby jménem Společenství a jeho členských států zahájila jednání s Albánskou republikou za účelem uzavření protokolu k Prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.

                     (2)

                     Tato jednání byla úspěšně ukončena a dne 7. ledna 2008 byl protokol parafován. Protokol by měl být uzavřen jménem Společenství,

               ROZHODLA TAKTO:

            Článek 1
            Protokol k Prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé o obchodu a obchodních záležitostech s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství.
            Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Evropského společenství.

            Článek 3
            Předseda Rady jménem Evropského společenství uloží schvalovací listiny podle článku 11 protokolu.

            Článek 4
            Tento protokol se uplatňuje prozatímně ode dne 1. ledna 2007.

            V Bruselu dne 15. září 2008.

                  Za Radu

                  předseda

               B. KOUCHNER


title: Rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2011 o jmenování a nahrazení členů řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání

text:
               22.2.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 56/8

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 14. února 2011
   o jmenování a nahrazení členů řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání
   2011/C 56/04
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, a zejména na článek 4 uvedeného nařízení (1),
   s ohledem na kandidaturu v kategorii zástupců organizací zaměstnanců předloženou Radě Komisí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutím ze dne 14. září 2009 (2) jmenovala členy řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na období od 18. září 2009 do 17. září 2012.

               (2)

               Po odstoupení pana Petriho LEMPINENA se v řídící radě střediska uvolnilo místo člena v kategorii zástupců zaměstnanců.

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Na zbývající část funkčního období, tedy do 17. září 2012, je členem řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání jmenován:

      ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ:

               FINSKO

               :

               pan Aleksi KALENIUS
               Finnish Confederation of Professionals STTK

      V Bruselu dne 14. února 2011.

            Za Radu

            předsedkyně

         HOFFMANN R.

      (1)  Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 226, 19.9.2009, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady 2008/101/SZBP ze dne 28. ledna 2008 o zahájení vojenské operace Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (EUFOR Tchad/RCA)

text:
               8.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 34/39

      ROZHODNUTÍ RADY 2008/101/SZBP
   ze dne 28. ledna 2008
   o zahájení vojenské operace Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (EUFOR Tchad/RCA)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 17 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (1) (EUFOR Tchad/RCA), a zejména na článek 5 této společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 25. září 2007 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1778 (2007), kterou bylo schváleno ustavení mise OSN ve Středoafrické republice a Čadu (MINURCAT) a Evropské unii bylo povoleno provádět v těchto zemích operaci po dobu dvanácti měsíců od vydání prohlášení o počáteční operační schopnosti.

               (2)

               Orgány Čadu a Středoafrické republiky přivítaly svými prohlášeními ze dnů 25. října 2007 a 16. října 2007 možnou vojenskou přítomnost EU ve svých zemích.

               (3)

               V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Evropské unie, které souvisejí s obranou, a proto se nepodílí na financování operace,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Schvaluje se operační plán.
   Článek 2
   Schvalují se pravidla zapojení.
   Článek 3
   Vojenská operace EU v Čadské republice a Středoafrické republice (EUFOR Tchad/RCA) se zahájí dne 28. ledna 2008.
   Článek 4
   Velitel operace EU se s okamžitým účinkem zmocňuje vydat aktivační rozkaz (ACTORD) k provedení rozmístění sil a zahájit plnění mise.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 6
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 28. ledna 2008.

            Za Radu

            předseda

         D. RUPEL

      (1)  Úř. věst. L 279, 23.10.2007, s. 21.


title: 2008/506/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005, oddíl VIII B - Evropský inspektor ochrany údajů

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/75

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005, oddíl VIII B – Evropský inspektor ochrany údajů
   (2008/506/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2005 – svazek I (C6-0472/2006) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2005 a zvláštní zprávy Účetního dvora spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací, které poskytl Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0111/2007),

               1.

               uděluje evropskému inspektorovi ochrany údajů absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádí své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. L 60, 8.3.2005.

      (2)  Úř. věst. C 264, 31.10.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 10.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst L 390, 30.12.2006, s. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/76

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2005, oddíl VIII B – Evropský inspektor ochrany údajů
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2005 – svazek I (C6-0472/2006) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2005 a zvláštní zprávy Účetního dvora spolu s odpověďmi orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací, které poskytl Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0111/2007),

               1.

               konstatuje, že v roce 2005 měl evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) k dispozici položky závazků v celkové výši 2 840 733 EUR, přičemž využito bylo 82,77 %;

               2.

               konstatuje, že z auditu evropského inspektora ochrany údajů provedeného Evropským účetním dvorem nevzešly žádné závažné připomínky; konstatuje, že po zavedení akruálního účetnictví s účinností od 1. ledna 2005 finanční výkazy EIOÚ za rok 2005 vykazují pozitivní hospodářské výsledky ve výši 211 631 EUR a skutečnost, že pasiva převyšují aktiva o 202 504 EUR;

               3.

               konstatuje, že rok 2005 byl prvním rokem, v němž byl úřad EIOÚ plně v provozu; připomíná, že rozpočet na rok 2005 byl oproti rozpočtu na rok 2004 zvýšen o 48,8 %;

               4.

               konstatuje, že EIOÚ předložil na rok 2007 rozpočet v hodnotě 5 080 699 EUR, což oproti konečnému rozpočtu na rok 2006 (4 147 378 EUR) představuje zvýšení o 23 % a odráží žádost o vytvoření pěti nových pracovních míst, rozšíření kancelářských prostor a nárůst nákladů na překlady;

               5.

               připomíná, že dne 24. června 2004 generální sekretariáty Komise, Evropského parlamentu a Rady podepsaly spolu s EIOÚ dohodu o správní spolupráci s cílem pomoci EIOÚ v počáteční tříleté fázi, během které podle této dohody:

                           —

                           jsou účetní a interní auditor Komise jmenováni účetním a interním auditorem EIOÚ,

                           —

                           jsou útvary Komise nápomocny při řešení všech úkolů v souvislosti s personální agendou osob ve vztahu k orgánu (stanovení nároků, výplaty, úhrada lékařských výloh, úhrada nákladů spojených se služebními cestami apod.),

                           —

                           útvary Komise pomáhají EIOÚ rovněž se sestavováním a plněním rozpočtu,

                           —

                           EIOÚ sídlí v prostorách Evropského parlamentu; oddělení Evropského parlamentu jsou EIOÚ nápomocna v záležitostech týkajících se materiálního zabezpečení a „know-how“ v souvislosti s uvedením úřadu EIOÚ do provozu v prostorách Parlamentu (bezpečnost budov, pošta, počítače, telefony, kanceláře a kancelářské potřeby),

                           —

                           Rada zajišťuje překladatelské zázemí;

               6.

               konstatuje, že dne 7. prosince 2006 byla dohoda o správní spolupráci prodloužena o další tři roky s účinností od 16. ledna 2007;

               7.

               konstatuje, že dne 7. listopadu 2006 vydal EIOÚ rozhodnutí zřídit strukturu vnitřní kontroly odpovídající činnostem a potřebám instituce;

               8.

               vítá rozhodnutí EIOÚ a jeho zástupce zveřejňovat každoročně prohlášení o svých hospodářských a finančních zájmech, jakmile bude na začátku roku 2007 dokončena jejich nová internetová stránka; bere na vědomí, že prozatím zaslali písemná prohlášení o svých finančních zájmech za roky 2005 a 2006 podobná těm, která každoročně vyplňují poslanci Evropského parlamentu, a že v těchto prohlášeních nejsou uvedeny žádné deklarovatelné profesní činnosti, placené pozice nebo činnosti ani jiné podstatné informace;

               9.

               vítá ochotu EIOÚ připojit se k interinstitucionální dohodě o úřadu OLAF a vybízí jej, aby co nejrychleji podnikl veškeré nezbytné kroky.

      (1)  Úř. věst. L 60, 8.3.2005.

      (2)  Úř. věst. C 264, 31.10.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 10.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst L 390, 30.12.2006, s. 1).


title: 2008/645/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 15. července 2008 , kterým se mění rozhodnutí 97/126/ES o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé

text:
               7.8.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 212/3

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 15. července 2008,
   kterým se mění rozhodnutí 97/126/ES o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé
   (2008/645/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Rady 97/126/ES (1) se týká uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (dále jen „dohoda“).

               (2)

               V souladu s článkem 31 dohody byl zřízen smíšený výbor, který je zodpovědný za správu této dohody a který zajišťuje její řádné provádění. Za tímto účelem výbor přijímá doporučení a vydává rozhodnutí, která smluvní strany provádějí v souladu s vlastními pravidly. Proto by se mělo v rozhodnutí 97/126/ES výslovně uvést, že Komise je v případě potřeby oprávněna přijmout taková prováděcí pravidla.

               (3)

               Opatření nutná k provádění doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného článkem 31 dohody by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2).

               (4)

               Rozhodnutí 97/126/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V rozhodnutí 97/126/ES se doplňují nové články, které znějí:

      „Článek 3
      Komise přijímá postupem podle čl. 4 odst. 2 tohoto rozhodnutí v případě potřeby prováděcí pravidla k doporučením a rozhodnutím smíšeného výboru zřízeného článkem 31 dohody.
      Článek 4
      1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů, zřízený článkem 195 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (3).
      2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4).
      Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.

   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 15. července 2008.

            Za Radu

            předseda

         M. BARNIER

      (1)  Úř. věst. L 53, 22.2.1997, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (3)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

      (4)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).“


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1174 ze dne 14. července 2015, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banka Slovenije

text:
               17.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/38

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1174
   ze dne 14. července 2015,
   kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banka Slovenije
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Protokol č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 27 odst. 1 tohoto protokolu,
   s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ze dne 10. června 2015 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banka Slovenije (ECB/2015/23) (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Mandát stávajícího externího auditora Banka Slovenije, Deloitte revizija d.o.o., skončil po provedení auditu za účetní rok 2014. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2015.

               (3)

               Banka Slovenije si jako svého externího auditora pro účetní roky 2015 až 2017 vybrala společnost Ernst & Young d.o.o.

               (4)

               Rada guvernérů ECB doporučila, aby externím auditorem Banka Slovenije pro účetní roky 2015 až 2017 byla jmenována společnost Ernst & Young d.o.o.

               (5)

               Na základě doporučení Rady guvernérů ECB je třeba odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí Rady 1999/70/ES (2),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 13 nahrazuje tímto:

                  „13.

                  Ernst & Young d.o.o. se schvaluje jako externí auditor Banka Slovenije pro účetní roky 2015 až 2017.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Evropské centrální bance.

      V Bruselu dne 14. července 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. C 201, 18.6.2015, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 1999/70/ES ze dne 25. ledna 1999 o schválení externích auditorů národních centrálních bank (Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69).


title: 2009/899/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               8.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/41

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 30. listopadu 2009
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   (2009/899/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. b) bod i) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise sjednala jménem Evropského společenství Dohodu s Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Dohoda byla v souladu s rozhodnutím Rady 2009/480/ES (2) podepsána jménem Evropského společenství dne 28. května 2009 a je od stejného dne prozatímně uplatňována s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (3)

               Dohoda by měla být schválena.

               (4)

               Dohodou se zřizuje smíšený výbor pro správu dohody, který by měl přijmout svůj jednací řád. Je vhodné, aby mohlo Společenství zaujmout postoj k přijetí tohoto jednacího řádu zjednodušeným postupem.

               (5)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí, a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (3) se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady provede oznámení podle čl. 8 odst. 1 dohody (4).
   Článek 3
   Komise, které jsou nápomocni odborníci z členských států, zastupuje Společenství ve společném výboru odborníků zřízeném článkem 6 dohody.
   Článek 4
   Postoj Společenství v rámci smíšeného výboru odborníků k přijetí jednacího řádu výboru, jak to vyžaduje čl. 6 odst. 4 dohody, zaujímá Komise po konzultaci se zvláštním výborem jmenovaným Radou.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Stanovisko ze dne 20. října 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 16.

      (3)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 17.

      (4)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.