title: 2012/838/EU, Euratom: Rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2012 , kterým se přijímají pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu, jakož i provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podporovaných prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy  Text s významem pro EHP

text:
               29.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 359/45

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 18. prosince 2012,
   kterým se přijímají pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu, jakož i provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podporovaných prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy
   (Text s významem pro EHP)
   (2012/838/EU, Euratom)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (1), a zejména na čl. 16 odst. 4 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (Euratom) č. 1908/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2011) (2), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007, kterým se přijímají pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu, jakož i provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podporovaných prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) a v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011), vypracovala Komise pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu, jakož i provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podporovaných prostřednictvím grantu na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (3) a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (4) (dále jen „pravidla“).

               (2)

               Tato pravidla měla stanovit jasný a transparentní rámec, který by byl prováděn jednotným způsobem všemi útvary, které se podílejí na správě grantů udělených na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a rozhodnutí 2006/970/Euratom. Cílem těchto pravidel bylo zajistit soudržný přístup napříč programy zřízenými uvedenými rozhodnutími, a to po dobu trvání těchto programů, a zároveň umožnit v případě potřeby určitou pružnost.

               (3)

               Tato pravidla by měla být změněna tak, aby specifikovala některé prvky a kodifikovala stávající praxi, jako jsou např. definice právního statusu/kategorie a ustanovení o požadovaných dokumentech a o datu účinnosti, případy neúplných, protichůdných nebo nepravdivých prohlášení nebo dokladů, zplnomocněný zástupce právního subjektu, změny a přezkumy validací a validační komise.

               (4)

               Je nezbytné, aby tato pravidla byla upravena uvedením zvláštních případů, tak aby zajišťovala jednotné provádění a výklad. Kromě toho musí být posílen oddíl týkající se ochranných opatření.

               (5)

               Zároveň by tato pravidla měla být uvedena do souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie.

               (6)

               Z důvodů jasnosti a právní jistoty by proto rozhodnutí K(2007) 2466 mělo být nahrazeno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu, jakož i provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podporovaných prostřednictvím grantu na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES, rozhodnutí 2006/970/Euratom a rozhodnutí Rady 2012/93/Euratom (5) se stanovují v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Rozhodnutí K(2007) 2466 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
   Článek 3
   Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. prosince 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60.

      (5)  Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 25.

      PŘÍLOHA

         OBSAH

            Předmluva

            Obecný účel

                  1.

                     Ověřování právní existence a právního statusu/kategorie

                  1.1

                  Zásady

                  1.1.1

               Důvěrnost a ochrana údajů

                  1.1.2

               Právní existence

                  1.1.3

               Právní status podle pravidel pro účast v 7. RP (kategorie právních subjektů)

                  1.1.3.1

               Definice

                  1.1.4

               Požadované údaje a doklady

                  1.1.5

               Datum účinnosti právní existence a právního statusu/kategorie

                  1.2

                  Provádění ověřování právní existence a právního statusu/kategorie

                  1.2.1

               Ustanovení týkající se případů neúplných, protichůdných nebo nepravdivých prohlášení a/nebo podkladů

                  1.2.2

               Informování o výsledku potvrzení a potvrzeném „identifikačním kódu účastníka“

                  1.2.3

               Prohlášení o správnosti základních údajů ve formuláři pro přípravu grantové dohody

                  1.2.4

               Jmenovaný zástupce právního subjektu

                  1.2.5

               Změna potvrzení

                  1.2.5.1

               Změny potvrzení kvůli chybě v původním potvrzení

                  1.2.5.2

               Změny potvrzení v důsledku změny právní existence a právního statusu/kategorie

                  1.2.5.3

               Změny v metodě výpočtu nepřímých nákladů

                  1.2.6

               Správní přezkum potvrzení

                  1.2.7

               Panel pro potvrzování

                  2.

                     Ověřování provozní způsobilosti

                  2.1

                  Zásady

                  2.2

                  Provádění

                  2.2.1

               Ve fázi předkládání návrhů

                  2.2.2

               Ve fázi vyjednávání

                  3.

                     Ověřování finanční způsobilosti: pravidla provádění

                  3.1

                  Zásady

                  3.2

                  Důvody pro stručnou finanční analýzu jako obecné pravidlo

                  3.3

                  Kategorie právních subjektů, na které se vztahuje ověření finanční způsobilosti (nebo které jsou vyňaty z tohoto ověřování)

                  3.4

                  Požadované údaje a doklady

                  3.4.1

               Právnické osoby

                  3.4.2

               Fyzické osoby

                  3.4.3

               Ostatní poznámky

                  3.5

                  Kontrola finanční životaschopnosti

                  3.5.1

               Účel

                  3.5.2

               Použité poměry a průkazná hodnota

                  3.5.3

               Prahové hodnoty

                  3.5.4

               Zvláštní případ fyzických osob

                  3.5.4.1

               Použité poměry

                  3.5.4.2

               Prahové hodnoty

                  3.6

                  Kontrola schopnosti spolufinancování

                  3.6.1

               Účel

                  3.6.2

               Použité poměry a průkazná hodnota

                  3.6.3

               Prahové hodnoty

                  3.6.4

               Zvláštní případ fyzických osob

                  3.6.4.1

               Použité poměry

                  3.6.4.2

               Prahové hodnoty

                  4.

                     Ověřování finanční způsobilosti: závěr analýzy (kontrol) a případná opatření, jež je nutno přijmout

                  4.1

                  Posouzení výsledků stručné analýzy

                  4.2

                  Opatření, která je nutno přijmout v případě„slabého“ výsledku

                  4.2.1

               Podrobnější finanční analýza

                  4.2.1.1

               U právnických osob

                  4.2.1.2

               U fyzických osob

                  4.2.2

               Ochranná opatření

                  4.3

                  Dodatečná ochranná opatření včetně sankcí

            PŘEDMLUVA
      Pravidla pro účast v 7. RP (1) (dále jen „pravidla 7. RP“) stanoví, že „Komise přijme a zveřejní pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcí a jejich finanční způsobilosti. Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila“ (2).
      Zmíněná pravidla jsou stanovena v tomto dokumentu. Dokument je založen na právních požadavcích stanovených v pravidlech 7. RP a ve finančním nařízení (3) a jeho prováděcích pravidlech (4). Dokument přijala Komise dne 13. června 2007 a ode dne 1. ledna 2007 je použitelný na veškeré nepřímé akce 7. RP.
      Tato pravidla se vztahují na veškeré nepřímé akce 7. RP, které mají podobu grantové dohody ES nebo Euratom, a útvary provádějící nepřímé akce 7. RP (Generální ředitelství pro výzkum a subjekty, jež byly pověřeny těmito úkoly) je budou uplatňovat až do dne vstupu následné verze tohoto dokumentu v platnost.
      V případných následných verzích bude uveden průběh změn a srovnání s předchozí verzí (verzemi) s cílem určit změny/aktualizace a usnadnit pochopení.
      Za účelem objasnění řady bodů na základě dosavadních zkušeností byly v pravidlech provedeny tyto podstatné změny:

                  —

                  Část 1 o „ověřování právní existence a právního statusu/kategorie“ byla aktualizována s ohledem na:

                              —

                              definice právního statusu/kategorií,

                              —

                              ustanovení týkající se požadovaných dokladů a data účinnosti,

                              —

                              ustanovení týkající se případů neúplných, protichůdných či nepravdivých prohlášení a/nebo podkladů,

                              —

                              ustanovení týkající se jmenovaného zástupce právního subjektu,

                              —

                              ustanovení týkající se změn a přezkumu potvrzení,

                              —

                              ustanovení týkající se panelu pro potvrzování.

                  —

                  Část 3 a část 4 o „ověřování finanční způsobilosti“ byly změněny takto:

                              —

                              oddíl 3.4 o „požadovaných údajích a dokladech“ je doplněn o zvláštní případy,

                              —

                              příslušné oddíly o ukazatelích finanční životaschopnosti (oddíly 3.5.3 a 4.2.1) jsou doplněny o vymezení zvláštních případů,

                              —

                              je změněn oddíl 4.2.2 o „ochranných opatřeních“.

            Mimoto byly provedeny tyto ediční úpravy:

                  —

                  Části 1 a 3 byly aktualizovány s odkazem na útvary pro potvrzování (5), které provádějí ověřování právní existence a právního statusu/kategorie, ověřování správnosti finančních údajů účastníka a stručnou finanční analýzu.

                  —

                  Odkazy na jednotný registrační nástroj jsou nahrazeny odkazy na portál účastníků výzkumu.

                  —

                  Byly provedeny další ediční úpravy, jež byly nezbytné k zohlednění nezávislosti výkonných agentur a ostatních subjektů provádějících 7. RP (odkazy na útvary Komise byly nahrazeny odkazy na „útvary provádějící 7. RP“, pokud příslušné úkoly vykonávají jak útvary Komise, tak i ostatní subjekty pověřené plněním úkolů).

                  —

                  Znění bylo uvedeno do souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

            OBECNÝ ÚČEL
      Tento dokument se zabývá pravidly k zajištění konzistentního ověřování:

                  —

                  právní existence,

                  —

                  statusu 7. RP,

                  —

                  provozní způsobilosti a

                  —

                  finanční způsobilosti

            účastníků 7. RP s cílem zajistit provedení nepřímé akce (dosažení očekávaných cílů a výsledků) a ochranu finančních zájmů Unie.
      Níže uvedené hlavní zásady, které byly vypracovány během řady zasedání pracovní skupiny za účasti všech Generálních ředitelství pro výzkum a které jsou založeny na silné vůli tato pravidla zjednodušit a racionalizovat, tvoří základ přístupu přijatého Komisí:

                  —

                  Od žadatelů/účastníků se budou vyžadovat pouze informace, které jsou nezbytné podle pravidel 7. RP a/nebo finančního nařízení a/nebo jeho prováděcích pravidel nebo pro poskytnutí základních statistických údajů (výroční zpráva Komise o činnosti – viz článek 190 SFEU).

                  —

                  Při následném předkládání návrhů v rámci 7. RP usnadňuje účast právních subjektů portál účastníků výzkumu (http://ec.europa.eu/research/participants/portal). Prostřednictvím portálu účastníků výzkumu musí právní subjekty poskytnout své základní údaje a úřední doklady pouze jednou. Prostřednictvím portálu účastníků je však třeba informovat útvary pro potvrzování o případných změnách.

                  —

                  Každý potvrzený právní subjekt musí jmenovat jednu osobu, jmenovaného zástupce právního subjektu (dále jen „jmenovaný zástupce“), která je oprávněna spravovat on-line prostřednictvím portálu účastníků výzkumu právní a finanční údaje dotyčného právního subjektu.

                  —

                  Informace požadované ve fázi předkládání návrhů nebudou znovu vyžadovány během fáze vyjednávání ani se informace, jež je například nutné ověřit ve fázi uzavírání grantové dohody, nevyžadují ve fázi předkládání návrhů, ledaže je zjevné, že poskytnuté informace nejsou v době ověřování aktuální (6).

                  —

                  Při ověřování se bude využívat co nejvíce vlastní prohlášení a ověření ze strany žadatelů/účastníků. Za tímto účelem Komise zajistí, aby měli přístup k jednoznačným informacím/pokynům a nástrojům, které potřebují (např. k vlastnímu posouzení své finanční životaschopnosti). Výsledky zjištěné pomocí těchto nástrojů poskytnou nezávazné údaje; nepředjímají výsledky oficiální kontroly finanční životaschopnosti ze strany útvarů provádějících 7. RP. Nesrovnalosti a/nebo nepravdivá prohlášení mohou vést k uložení finančních nebo správních sankcí ve formě vyloučení žadatelů/účastníků z budoucí účasti.

                  —

                  Zatímco ověření právního statusu a provozní způsobilosti musí být provedeno pro každý subjekt, ne všechny subjekty jsou podrobeny ověření finanční způsobilosti. Oddíl 3.3, který obsahuje „rozhodovací strom pro ověřování finanční způsobilosti“, poskytuje podrobné informace o podmínkách, které vedou k ověření finanční způsobilosti určitého subjektu.

                  —

                  Kvůli zavedení účastnického záručního fondu se od účastníků nebude vyžadovat dodatečná finanční záruka nebo zajištění, jako je snížení výše předběžného financování u konkrétního účastníka, svěřenecké účty, vázané účty, finanční záruky atd., ani jim nebudou uloženy. Útvary provádějící 7. RP však posílí kontroly ex post v zájmu zajištění řádného provádění nepřímých akcí 7. RP a ochrany finančních zájmů účastníků a Unie.

            1.   OVĚŘOVÁNÍ PRÁVNÍ EXISTENCE A PRÁVNÍHO STATUSU/KATEGORIE
      1.1   Zásady

      1.1.1   Důvěrnost a ochrana údajů

      Veškeré údaje a doklady související s ověřením právního statusu a finanční způsobilosti, které jsou předány útvarům pro potvrzování, se považují za důvěrné a vztahuje se na ně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7). Veškeré údaje se zpracovávají v souladu se zásadami transparentnosti, proporcionality, nestrannosti a zákonnosti.
      1.1.2   Právní existence

      V souladu s článkem 4 pravidel 7. RP může být grant udělen pouze existujícímu právnímu subjektu, který:

                  —

                  postupem stanoveným Komisí předložil způsobilý návrh a

                  —

                  nenachází se v žádné ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1, článku 94 a čl. 96 odst. 2 písm. a) finančního nařízení.

            V souladu s čl. 2 bodem 1 pravidel 7. RP je právním subjektem jakákoliv fyzická nebo právnická osoba založená podle vnitrostátního práva platného v místě svého usazení nebo podle práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat jakákoliv práva a podléhat povinnostem.
      1.1.3   Právní status podle pravidel pro účast v 7. RP (kategorie právních subjektů)

      Pravidla 7. RP (a v určitých případech rovněž pracovní program a výzva k předkládání návrhů) odkazují na různé kategorie právních subjektů. Tyto rozdíly jsou založeny především na právním statusu a/nebo charakteristikách právního subjektu.
      Podle kategorie nebo kategorií právních subjektů, k nimž dotyčný právní subjekt náleží, může mít tento různá práva a povinnosti (8), zejména co se týká:

                  —

                  nároků na finanční příspěvek EU pro účastníka (včetně maximálního podílu na financování),

                  —

                  toho, zda bude ověření finanční způsobilosti právního subjektu povinné, či nikoli;

                  —

                  toho, zda může finanční výkazy osvědčit příslušný státní úředník, či nikoli (9),

                  —

                  finanční odpovědnosti při provádění nepřímé akce (viz způsoby provádění účastnického záručního fondu).

            Hlavní kategorie, do nichž jsou právní subjekty zařazovány, jsou tyto (10):

                     Fyzická osoba
                      (11)

                     Právnická osoba

                     Veřejný orgán

                     Zisk

                     Neziskový veřejný subjekt

                     Ziskový veřejný subjekt

                     Mezinárodní

                     organizace

                     Mezinárodní evropská zájmová organizace

                     Jiná

                     Instituce středního a vysokoškolského vzdělávání

                     Výzkumná organizace

                     Podnik

                  Malý nebo střední podnik

                  Jiný

            Součástí zařazování do kategorií bude rovněž ověření kritérií způsobilosti, která jsou stanovena v konkrétních režimech financování a/nebo ve zvláštních výzvách k předkládání návrhů (12).
      Obecně platí, že pokud lze právní subjekt zařadit do různých kategorií, útvary pro potvrzování vezmou v úvahu kategorii, která je pro tento právní subjekt nejvýhodnější, co se týká jeho práv a/nebo povinností (13).
      I když účastník přijde o status/kategorii neziskového veřejného subjektu, instituce středního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace nebo malého či středního podniku, výhody plynoucí z tohoto statusu zůstanou u podepsaných grantových dohod zachovány po celou dobu trvání (ledaže lze prokázat, že udělený status/kategorie byly založeny na nepravdivých prohlášeních nebo byly úmyslně zmanipulovány výslovně za účelem získání grantu v rámci 7. RP). Účastníci však musí útvary pro potvrzování informovat o veškerých těchto změnách. Pokud účastník podepíše další grantovou dohodu poté, co přišel o svůj příslušný status, nebude pro tento status způsobilý.
      1.1.3.1   Definice

                  1)

                  „Veřejným orgánem“ se podle čl. 2 bodu 13 pravidel ES pro 7. RP a čl. 2 bodu 12 pravidel Euratom pro 7. RP rozumí jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním právem, jakož i mezinárodní organizace. Pod pojmem „definovaný jako veřejný orgán vnitrostátním právem“ se rozumí

                              1)

                              subjekt, který je ustaven jako veřejný orgán v oficiální zřizovací listině nebo je uznáván jako veřejný orgán vnitrostátním právem, a

                              2)

                              subjekt veřejného práva.

                        U některých či většiny svých činností však mohou veřejné orgány jednat podle soukromého práva a podléhat tomuto právu. Za veřejný orgán se podle pravidel 7. RP nepovažuje právní subjekt zřízený podle soukromého práva, který je pověřen výkonem veřejné služby.

                  2)

                  „Neziskovým veřejným subjektem“ (čl. 32 odst. 5 a čl. 33 odst. 1 pravidel 7. RP) se rozumí právní subjekt, který kumulativně splňuje podmínky pro to, aby se považoval za „veřejný orgán“ i „neziskovou organizaci“.

                  3)

                  „Neziskovou organizací“ se rozumí právní subjekt, který je podle své právní formy neziskový a/nebo který má právní nebo zákonnou povinnost nerozdělovat zisk svým akcionářům či jednotlivým společníkům. Rozhodnutí představenstva, partnerů, akcionářů, společníků nebo zástupců organizace ohledně rozdělení zisku se nepovažují za dostatečný důkaz k prokázání neziskového charakteru daného subjektu.

                  4)

                  „Výzkumnou organizací“ se podle čl. 2 bodu 7 pravidel ES pro 7. RP a čl. 2 bodu 7 pravidel Euratom pro 7. RP rozumí právní subjekt zřízený jako nezisková organizace, pro niž je provádění výzkumu nebo technologického rozvoje jeden z jejích hlavních cílů. Použije se definice „neziskové organizace“ uvedená v bodě 3. Pouhé financování výzkumných činností prováděných jinými subjekty, šíření znalostí a podpora nebo koordinace výzkumných činností se nepovažují za výzkumné činnosti ve smyslu této definice.

                  5)

                  „Institucí středního a vysokoškolského vzdělávání“ se rozumí právní subjekt, který je jako takový uznáván vnitrostátním vzdělávacím systémem, ať už se jedná o veřejný nebo soukromý subjekt.

                  6)

                  „Malým nebo středním podnikem“ se podle čl. 2 bodu 14 pravidel ES pro 7. RP a čl. 2 bodu 13 pravidel Euratom pro 7. RP rozumí mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES (14).

                              a)

                              Podle článku 1 přílohy doporučení 2003/361/ES lze za podnik považovat každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní formu. K těmto subjektům patří zejména osoby samostatně výdělečně činné a rodinné podniky vykonávající řemeslné či jiné činnosti a obchodní společnosti nebo sdružení, která běžně vykonávají hospodářskou činnost.

                              b)

                              Podle čl. 2 odst. 1 přílohy doporučení 2003/361/ES je kategorie mikropodniků, malých a středních podniků složena z podniků, které zaměstnávají méně než 250 osob (vyjádřeno v ročních pracovních jednotkách, jak jsou definovány v článku 5 doporučení) a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR, nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR.

                              c)

                              Kromě definic uvedených v doporučení 2003/361/ES se použijí tyto definice:

                                          i)

                                          Má se za to, že právní subjekt vykonává hospodářskou činnost, pokud prokáže, že se na daném trhu podílí na jakékoli formě obchodování nebo činnosti vykonávané za odměnu nebo úplatu. Obecně se za hospodářskou činnost považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu.

                                          ii)

                                          Za hospodářské činnosti se nepovažují

                                                      1)

                                                      činnosti, které nezahrnují určitý druh úplaty, nebo

                                                      2)

                                                      činnosti, pro něž neexistuje daný/přímý trh, nebo

                                                      3)

                                                      činnosti, u nichž se vytvořené příjmy neodlišují od osobního příjmu společníků nebo akcionářů.

                              d)

                              U nesamostatných malých a středních podniků (partnerské podniky a propojené podniky, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení 2003/361/ES), tj. malých a středních podniků, které jsou vlastněny nebo ovládány jinými podniky („mateřské podniky“) nebo které vlastní či ovládají jiné podniky („dceřiné podniky“), se podle čl. 6 odst. 2 až 4 doporučení 2003/361/ES použijí ke zjištění, zda podnik splňuje kritéria pro to, aby se považoval za malý nebo střední podnik, údaje mateřských a dceřiných podniků.

                              e)

                              Podle čl. 4 odst. 2 přílohy doporučení 2003/361/ES přijde podnik o status malého nebo středního podniku až poté, co byly stropy uvedené v článku 2 doporučení překročeny během dvou po sobě následujících účetních období. Toto pravidlo se nepoužije v případě spojení malého či středního podniku s větší skupinou nebo jeho nabytí větší skupinou, kdy malý či střední podnik přijde o svůj status neprodleně ke dni uskutečnění transakce.
                              Žadatelé, u nichž nebyl status malého nebo středního podniku potvrzen z toho důvodu, že v posledním účetním období překročili stropy uvedené v článku 2 doporučení 2003/361/ES, mohou toto potvrzení získat, pokud prokáží, že v předposledním účetním období nebylo těchto stropů dosaženo. Toto neplatí, pokud malý či střední podnik překročil prahové hodnoty v důsledku spojení či akvizice.

            1.1.4   Požadované údaje a doklady

      V rámci procesu potvrzování poskytnou žadatelé podle svého právního statusu podklady (vyjma případu, kdy byly poskytnuty již dříve a od té doby nedošlo k žádným změnám), které prokazují:

                  1)

                  jejich právní název;

                  2)

                  jejich právní formu, jedná-li se o právnické osoby;

                  3)

                  jejich úřední adresu; touto adresou je u právnických osob standardně adresa sídla nebo u fyzických osob adresa obvyklého bydliště.

            Doklady se přijímají ve všech úředních jazycích EU. Aby se usnadnila práce útvarů pro potvrzování, mohou být žadatelé požádáni, aby poskytli volný překlad těchto dokladů. Doklady předložené v jazycích, jež nejsou úředními jazyky EU (15), mohou být odmítnuty, není-li k nim připojen ověřený/oficiální/právní překlad provedený oprávněným subjektem nebo překladatelem. Podklady nesmí být starší šesti měsíců.
      Právní subjekty poskytnou zejména níže uvedené podklady. Je akceptována elektronická verze těchto dokladů.

                  a)

                  Podepsaný formulář k identifikaci právního subjektu (16).

                  b)

                  U fyzických osob:

                              i)

                              čitelná kopie platného průkazu totožnosti nebo cestovního pasu,

                              ii)

                              případně osvědčení o registraci k DPH.

                  c)

                  U veřejných orgánů:

                              iii)

                              kopie usnesení, zákona, vyhlášky nebo rozhodnutí o zřízení dotyčného právního subjektu jakožto veřejného orgánu; nebo pokud takovýto akt neexistuje, jakékoli jiné úřední listiny dokládající zřízení subjektu jakožto veřejného orgánu,

                              iv)

                              případně osvědčení o registraci k DPH. Není-li právní subjekt zaregistrován k DPH, mohou si útvary pro potvrzování vyžádat důkaz o osvobození od DPH.

                  d)

                  U ostatních právních subjektů:

                              v)

                              kopie jakéhokoli úředního dokladu (např. úřední věstník, obchodní rejstřík atd.) dokládající právní název a adresu žadatele a identifikační číslo přidělené vnitrostátními orgány nebo v závislosti na zemi registrace kopii jakékoli jiného přijatelného právního dokumentu,

                              vi)

                              kopie osvědčení o registraci k DPH, je-li k dispozici, a pouze v případě, není-li číslo DPH uvedeno ve výše zmíněném úředním dokladu. Není-li subjekt zaregistrován k DPH, požaduje se důkaz o osvobození od DPH.

                  e)

                  U malých a středních podniků:

                              vii)

                              roční rozvaha a výsledovka za poslední účetní období,

                              viii)

                              přílohy k těmto výkazům s označením dceřiných a mateřských podniků, není-li toto vykázáno v rozvaze,

                              ix)

                              prohlášení o počtu zaměstnanců vyjádřeném v ročních pracovních jednotkách, jak jsou definovány v článku 5 doporučení 2003/361/ES,

                              x)

                              rozvaha a výsledovka a jejich přílohy za poslední schválené účetní období a počet zaměstnanců v mateřských a dceřiných podnicích, jak je stanoveno v článku 6 doporučení 2003/361/ES,

                              xi)

                              jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 doporučení 2003/361/ES, v případě nově založených podniků, jejichž účetní závěrky nebyly dosud schváleny, se akceptuje prohlášení, včetně odhadu učiněného v dobré víře v průběhu účetního období,

                              xii)

                              jako důkaz prokazující, že navzdory neexistenci obratu podnik vykonává hospodářskou činnost, a to prostřednictvím uskutečněných investic a jejich očekávané návratnosti, se akceptuje prohlášení,

                              xiii)

                              výše uvedené podklady mohou být nahrazeny úředním osvědčením, které je vydáno orgánem veřejné moci nebo příslušným orgánem v členském státě, v němž má právní subjekt úřední adresu nebo obvyklé bydliště, a které potvrzuje, že podnik je malým nebo středním podnikem ve smyslu doporučení 2003/361/ES. Jako náhrada za požadované podklady se však nepřijímá místopřísežné nebo čestné prohlášení, které žadatel učiní před soudním nebo správním orgánem, notářem či státním úředníkem v zemi původu.

            1.1.5   Datum účinnosti právní existence a právního statusu/kategorie

                  1)

                  Dnem, k němuž podle Komise nabývá účinnosti právní existence a právní status/kategorie právního subjektu (datum účinnosti), je datum, k němuž se stává platným právní akt, kterým se právní subjekt zřizuje nebo zakládá. Tímto dnem je v daném pořadí:

                              1)

                              datum registrace v oficiálním rejstříku dané země (např. v obchodním rejstříku);

                              2)

                              datum vyhlášení ve vnitrostátním úředním věstníku;

                              3)

                              datum uložení aktu na podatelně soudu;

                              4)

                              datum podpisu smluvními stranami.

                  2)

                  Neexistuje-li žádná zřizovací nebo zakladatelská listina, má se za to, že právní subjekt existuje od předem stanoveného data.

                  3)

                  Dnem účinnosti statusu malého nebo středního podniku je datum uzavření účtů za účetní období, na němž se zakládá posouzení statusu malého nebo středního podniku podle čl. 4 odst. 2 přílohy doporučení 2003/361/ES (viz oddíl 1.1.3.1, bod 6) písm. e)). U nově založených podniků, jejichž účty nebyly dosud uzavřeny, je dnem účinnosti datum jejich založení.

            1.2   Provádění ověřování právní existence a právního statusu/kategorie

      Každý právní subjekt zaregistruje své základní administrativní a právní údaje (např. právní název organizace, její úřední adresu atd.) na internetovém rozhraní portálu účastníků. Registraci je nutné provést pouze jednou. Aby se zamezilo dvojím registracím, použije se v případě další účasti právního subjektu „identifikační kód účastníka“ (Participant Identification Code (PIC)) vydaný při první registraci (17).
      Subjekty bez vlastní právní subjektivity se účastní pomocí stejného „identifikačního kódu účastníka“ jako právní subjekt, na němž jsou závislé. Níže uvedené subjekty však mohou být potvrzeny jako samostatné subjekty a může jim být přidělen vlastní identifikační kód účastníka:

                  1)

                  ministerstva nebo jiné výkonné orgány, jež jsou součástí ústřední veřejné správy (centrálního nebo federativního) státu a které jsou přímo spojené s vládou v souladu s oficiálně vyhlášenou organizací státu;

                  2)

                  specializované agentury zřízené mezinárodními organizacemi, včetně (avšak nejen) organizací uvedených v čl. 43 odst. 2 prováděcích pravidel;

                  3)

                  Společné výzkumné středisko a jeho delegace.

            Ve fázi předkládání návrhů se nebudou vyžadovat žádné podklady a nebude se provádět ověřování údajů útvary provádějícími 7. RP.
      Před podpisem grantové dohody musí mít subjekty identifikační kód účastníka a být zaregistrovány a potvrzeny v databázi Komise. Za tímto účelem musí útvary pro potvrzování ověřit právní existenci a právní status/kategorii subjektu na základě údajů a podkladů, které subjekt poskytl, pokud k tomu nedošlo již dříve (18). Ověření právní existence a přidělení právního statusu/kategorie se provádí po zaregistrování subjektu. Provádí se pouze tehdy, pokud jsou jednoznačně uvedeny základní právní údaje (právní název, právní forma a úřední adresa) subjektu, jež jsou doloženy požadovanými podklady, za předpokladu, že žádný z těchto údajů nebo podkladů není zjevně chybný, nesprávný nebo nečitelný.
      Stejný postup se použije a stejné doklady se budou vyžadovat v případě právních subjektů, které se připojí k nepřímé akci, nebo v případě změn právní subjektivity účastníka během provádění této nepřímé akce, jež vede k novému potvrzení subjektu, které začíná registrací na portálu účastníků.
      Podklady k prokázání právní existence a právního statusu/kategorie se útvarům pro potvrzování předkládají prostřednictvím internetového rozhraní portálu účastníků nebo e-mailem (19) ve lhůtě stanovené útvary provádějícími 7. RP ve výzvě a/nebo v rámci vyjednávání.
      V případě nevyžádané registrace upřesní útvary pro potvrzování, požadují-li objasnění a podklady, lhůtu, v níž musí žadatel odpovědět. Jestliže žadatel neposkytne, neobjasní nebo nedoplní podklady ve stanovené lhůtě, s přihlédnutím k případným zvláštním a odůvodněným okolnostem, vyhrazují si útvary pro potvrzování právo registraci zrušit.
      Při ověřování právní existence žadatele ověřují útvary pro potvrzování rovněž to, zda je subjekt již zaregistrován na portálu účastníků výzkumu nebo v jiné ústřední databázi Komise, která obsahuje stejné relevantní informace, a berou tyto informace v úvahu (20).
      Jakmile je určena právní existence žadatele, útvary pro potvrzování ověří na základě podkladů právní status 7. RP a určí kategorii, do níž daný právní subjekt účastnící se nepřímé akce 7. RP náleží.
      Po ověření právní existence a právního statusu/kategorie subjektu útvary pro potvrzování ověří a zaznamenají metodu výpočtu nepřímých nákladů nahlášenou žadatelem.
      1.2.1   Ustanovení týkající se případů neúplných, protichůdných nebo nepravdivých prohlášení a/nebo podkladů

                  1)

                  Předpokládá se, že veškeré důkazy budou pravdivé a budou poskytnuty v dobré víře. Útvary pro potvrzování mohou za účelem objasnění použít veškeré veřejně dostupné informace.

                              a)

                              Pokud zjištění nedokládají prohlášení žadatele;

                              b)

                              pokud důkazy, které žadatel poskytl, jsou nečitelné, neúplné nebo nejednoznačné;

                              c)

                              pokud údaje ukazují na neúplná nebo nepravdivá prohlášení či jiné nesrovnalosti,

                        útvary pro potvrzování informují žadatele a vyžádají si další objasnění nebo doplnění poskytnutých dokladů v přiměřené lhůtě.

                  2)

                  V těchto případech:

                              a)

                              pokud žadatel neposkytne požadované informace;

                              b)

                              pokud se při poskytování požadovaných údajů dopustí zkreslení;

                              c)

                              pokud jdou podklady neplatné nebo zastaralé;

                              d)

                              pokud existuje zjevný rozpor mezi prohlášením žadatele a podklady,

                        útvary pro potvrzování:

                              i)

                              v případě, že se to týká prokázání právní existence, odmítnou dotyčný právní subjekt potvrdit,

                              ii)

                              v případě, že se to týká přidělení právního statusu/kategorie, potvrdí právní subjekt v souladu s poskytnutými doklady, a nikoli prohlášením žadatele.

                  3)

                  Je-li odmítnuto potvrzení nebo přidělení právního statusu/kategorie na základě vlastního prohlášení, informují útvary pro potvrzování žadatele o důvodech a právních důsledcích.

                  4)

                  V případě nesrovnalostí a/nebo nepravdivých prohlášení informují útvary pro potvrzování dotčenou schvalující osobu a v případě potřeby Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF).
                  Nesrovnalosti a/nebo nepravdivá prohlášení mohou vést k uložení finančních nebo správních sankcí ve formě vyloučení žadatelů/účastníků z další účasti, jak je stanoveno v článku 96 finančního nařízení.

            1.2.2   Informování o výsledku potvrzení a potvrzeném „identifikačním kódu účastníka“

      Útvary pro potvrzování žadatele řádně informují o výsledku ověření právní existence a o přiděleném právním statusu/kategorii.
      Každý potvrzený subjekt obdrží jedinečné potvrzené 9místné registrační číslo, „identifikační kód účastníka“, které se používá při účasti subjektu na předkládání následných návrhů v rámci 7. RP.
      1.2.3   Prohlášení o správnosti základních údajů ve formuláři pro přípravu grantové dohody

      V průběhu vyjednávání budou základní administrativní a právní údaje zaregistrované právním subjektem na portálu účastníků automaticky přeneseny do formulářů pro přípravu grantové dohody.
      Právním zástupcem organizace je osoba, která je oprávněna přijímat za organizaci závazky a podepsat grantovou dohodu. Tato osoba musí:

                  a)

                  ověřit, zda jsou základní administrativní a právní údaje její organizace uvedené ve formuláři pro přípravu grantové dohody správné, a pokud nikoli, požádat prostřednictvím portálu účastníků o jejich změnu;

                  b)

                  vydat čestné prohlášení, že veškeré informace týkající se její organizace, které jsou uvedeny ve formuláři pro přípravu grantové dohody, jsou úplné, přesné a správné, prohlásit, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1, článku 94 a čl. 96 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, a připojit podpis, který osvědčuje údaje uvedené ve formuláři pro přípravu grantové dohody. Útvary provádějící 7. RP si mohou vyžádat podklady týkající se právních zástupců právnických osob uvedených v tomto oddíle.

            1.2.4   Jmenovaný zástupce právního subjektu

      Po potvrzení právního subjektu jmenuje právní zástupce jmenovaného zástupce právního subjektu, který bude pro útvary pro potvrzování oficiální kontaktní osobou a který je na základě příslušných podkladů oprávněn požadovat změny údajů pro potvrzení. Za tímto účelem právní zástupce zašle (běžnou poštou nebo e-mailem) útvarům pro potvrzování formulář pro jmenování jmenovaného zástupce opatřený podpisem a razítkem. Jmenování jmenovaného zástupce je povinné. Funkce jmenovaného zástupce je administrativní funkcí, která se může (avšak nemusí) lišit od funkce právního zástupce subjektu.
      Po registraci v ústřední databázi se jmenovaný zástupce stává pro útvary pro potvrzování oficiální kontaktní osobou s ohledem na veškeré záležitosti týkající se právních a finančních údajů a statusu/kategorie daného subjektu. Jmenovaný zástupce má přístup k vyhrazenému internetovému nástroji na portálu účastníků výzkumu a musí zajišťovat, aby byly potvrzené údaje subjektu aktuální. Jmenovaný zástupce informuje útvary pro potvrzování o veškerých změnách právních údajů nebo právního statusu/kategorie subjektu, a to neprodleně po takovéto změně. Na žádost poskytne rovněž finanční údaje subjektu.
      V případě změn právních údajů nebo právního statusu/kategorie požádá jmenovaný zástupce na základě právních a/nebo finančních podkladů o provedení změny předchozího potvrzení.
      1.2.5   Změna potvrzení

      Žádosti o změnu předchozího potvrzení budou přijaty pouze tehdy, budou-li podány jmenovaným zástupcem. Pokud jmenovaný zástupce nebyl dosud jmenován, musí být proces jmenování dokončen, aby mohlo začít vyřizování žádosti o změnu.
      1.2.5.1   Změny potvrzení kvůli chybě v původním potvrzení

      Tyto změny jsou zaregistrovány se zpětným účinkem, a to s datem účinnosti ode dne původního potvrzení.
      Pokud se to v takových případech považuje za nutné, lze zavést jiná ochranná opatření, tj. opatření uvedená v oddíle 4.2.2. Jestliže se změna týká chyby, kterou lze přičíst útvarům pro potvrzování, může schvalující osoba příslušného útvaru provádějícího 7. RP upustit od uplatnění zpětného účinku, je-li to řádně odůvodněno a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a přiměřenosti.
      1.2.5.2   Změny potvrzení v důsledku změny právní existence a právního statusu/kategorie

      Útvary pro potvrzování zakódují datum účinnosti změny právní existence nebo právního statusu/kategorie právního subjektu, jež je stanoveno podle data, k němuž se stane platným akt, kterým se změna provádí, ledaže podmínky tohoto aktu stanoví jinak. V případě malých a středních podniků je dnem účinnosti změny statusu datum uzavření účetního období, na němž je změna statusu založena a které je určeno v souladu s pravidly stanovenými v oddíle 1.1.3.1 bodě 6) písm. e).
      1.2.5.3   Změny v metodě výpočtu nepřímých nákladů

      Útvary pro potvrzování zohlední změny v metodě výpočtu nepřímých nákladů nahlášené účastníkem v souladu s pravidly stanovenými v článku II.15 vzorové grantové dohody.
      Nepřímými náklady jsou ty způsobilé nepřímé náklady, které nemůže účastník vykázat jako náklady přímo přidělené projektu, v jeho účetním systému je však lze určit a odůvodnit jako náklady vzniklé v přímé souvislosti se způsobilými přímými náklady přidělenými projektu. Tyto náklady mohou být zjištěny pomocí metod stanovených v čl. II.15 odst. 2 vzorové grantové dohody (21).
      S ohledem na změny metody výpočtu nepřímých nákladů lze rozlišovat tyto situace (22):
      Žádosti o změny metody výpočtu nepřímých údajů musí být řádně odůvodněné změnami právního statusu nebo účetního systému účastníka, nebo chybou, k níž došlo během jednání o prvním projektu, jehož se právní subjekt účastní.
      Podáním žádosti o změnu metody výpočtu nepřímých nákladů účastník prohlašuje, že přečetl pravidla týkající se volby metody výpočtu nepřímých nákladů a souhlasí s nimi (článek II.15 vzorové grantové dohody).
      1)   Změny právního statusu účastníka
      Jestliže změna právního statusu účastníka vyplývá ze získání statusu/kategorie neziskového veřejného subjektu, instituce středního nebo vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace nebo malého či středního podniku, může účastník požádat u budoucích projektů o uplatnění 60 % pevné sazby, splňuje-li ostatní podmínky stanovené ve vzorové grantové dohodě pro použití této zvláštní sazby (23).
      Datum účinnosti změny metody výpočtu nepřímých nákladů je stejné jako v případě změny právního statusu/kategorie v oddíle 1.2.5.2.
      Datum účinnosti změny metody výpočtu nepřímých nákladů je platné pouze do budoucna, a nevztahuje se tudíž na probíhající projekty.
      2)   Změny účetního systému účastníka:

                  a)

                  V případě změn účetního systému informuje jmenovaný zástupce v žádosti o změnu metody výpočtu nepřímých nákladů prostřednictvím portálu účastníků útvary pro potvrzování o datu, k němuž změna nabývá účinku. Dnem účinnosti zaregistrovaným útvary pro potvrzování je datum, které uvede jmenovaný zástupce, je-li jako takové schváleno útvary provádějícími 7. RP.

                  b)

                  Jestliže se účastník původně rozhodl pro pevnou sazbu a při následné účasti poté zvolil metodu výpočtu skutečných nepřímých nákladů, není třeba tuto změnu prokazovat.

                  c)

                  Datum účinnosti změny metody výpočtu nepřímých nákladů platí pouze do budoucna, a nevztahuje se tudíž na probíhající projekty. Pokud však nejsou účastníci kvůli změnám v účetním systému schopni určit skutečné nepřímé náklady, vztahuje se datum účinnosti změny metody výpočtu nepřímých nákladů na probíhající projekty.

            3)   Jestliže k chybě týkající se metody výpočtu nepřímých nákladů došlo během jednání o prvním projektu, jehož se právní subjekt účastní, a pokud byla oprava této chyby schválena útvary provádějícími 7. RP, je datum účinnosti změny metody výpočtu nepřímých nákladů stejné jako datum původního potvrzení subjektu a vztahuje se na probíhající projekty.
      1.2.6   Správní přezkum potvrzení

                  1)

                  Před případnou žádostí o přezkum musí žadatel požádat o osvědčení výsledku potvrzení.

                  2)

                  Žádosti o přezkum (24) potvrzení může jmenovaný zástupce dotčeného právního subjektu zaslat písemně přímo příslušnému útvaru pro potvrzování, aniž by se vyžadovaly další formality.
                  Žádosti o přezkum podané stranou, které se potvrzení netýká, budou zamítnuty.

                  3)

                  Útvary pro potvrzování potvrdí přijetí žádosti o přezkum. Tyto útvary dotyčnou stranu náležitě informují o příslušném rozhodnutí. V případě zamítnutí žádosti je toto třeba zdůvodnit.
                  Žádost o přezkum potvrzení nepozastavuje platnost potvrzení, které je nadále platné, dokud nedojde k jeho změně. Tímto procesem správního přezkumu není dotčeno právo žadatele na odvolání u evropského veřejného ochránce práv nebo Soudního dvora Evropské unie.

            1.2.7   Panel pro potvrzování

      GŘ a výkonné agentury Evropské komise provádějící 7. RP zřídí za účelem koordinace meziútvarový panel (na nějž se odkazuje jako na „panel pro potvrzování“) a jmenují své zástupce v tomto panelu. Útvary pro potvrzování jsou účastníky panelu pro potvrzování bez hlasovacích práv a zajišťují sekretariát panelu pod dohledem předsedy panelu. Komise stanoví jednací řád pro postupy koordinace, včetně rejstříku společných postupů.
      Jestliže žadatel podá příslušným útvarům pro potvrzování žádost o přezkum v souladu s oddílem 1.2.7, postoupí tyto útvary žádost panelu pro potvrzování. Panel pro potvrzování postoupené případy potvrzení právního subjektu přezkoumá a vydá rozhodnutí. Panel pro potvrzování není oprávněn zabývat se případy, jež souvisí s ověřováním finanční způsobilosti.
      2.   OVĚŘOVÁNÍ PROVOZNÍ ZPŮSOBILOSTI
      2.1   Zásady

      Jak je uvedeno v článku 115 finančního nařízení a v článku 176 prováděcích pravidel, je třeba zhodnotit provozní a finanční způsobilost žadatele, aby byla zajištěna schopnost žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.
      Provozní způsobilost je třeba odlišit od finanční způsobilosti, s ohledem na niž se bude provádět zvláštní ověření (viz níže).
      Pojem „provozní způsobilost“ se týká odborných (technických, vědeckých, technologických, řídících, administrativních … (25)) dovedností, kvalifikací, nástrojů a/nebo znalostí potřebných k dosažení cílů a očekávaných výsledků.
      Jelikož většinu nepřímých akcí 7. RP provádí konsorcium několika právních subjektů, rozlišují se dvě úrovně provozní způsobilosti:

                  —

                  provozní způsobilost konsorcia,

                  —

                  provozní způsobilost každého žadatele.

            Účelem ověření je proto posoudit, zda žadatelé (společně a jednotlivě) mají nebo budou včas mít odbornou způsobilost a kvalifikace, které jsou potřebné k dokončení nepřímé akce.
      Jestliže zvláštní úlohu koordinátora vykonává fyzická osoba, je třeba věnovat posouzení její provozní způsobilosti zvláštní pozornost.
      2.2   Provádění

      2.2.1   Ve fázi předkládání návrhů

      Provozní způsobilostí konsorcia se ve fázi hodnocení (26) zabývají nezávislí externí hodnotitelé při posuzování hodnotícího kritéria týkajícího se „provádění“.
      Aby mohli nezávislí externí hodnotitelé tento úkol provést, musí žadatelé v rámci svého návrhu poskytnout mimo jiné: na úrovni žadatele krátký popis organizace a stručný profil zaměstnanců, kteří budou vykonávat práci (viz příručka pro žadatele); na úrovni konsorcia žadatelé popíší, jak společně utvoří konsorcium, které je schopno dosáhnout cílů projektu (viz příručka pro žadatele).
      Počet bodů přesahující prahovou hodnotu bude znamenat kladné hodnocení ze strany nezávislých externích hodnotitelů.
      Nezávislí externí hodnotitelé poskytnou útvarům provádějícím 7. RP (viz souhrnná hodnotící zpráva) připomínky týkající se každého právního subjektu, o němž se domnívají, že provozní způsobilost potřebná pro provedení plánovaných úkolů je zjevně nedostatečná, nebo není dostatečně prokázána.
      2.2.2   Ve fázi vyjednávání

      Útvary provádějící 7. RP se zpravidla řídí doporučeními nezávislých externích hodnotitelů ohledně provozní způsobilosti – včetně možnosti odmítnout účast žadatele na kladně hodnoceném návrhu z důvodu jeho provozní nezpůsobilosti. Mají-li útvary provádějící 7. RP k dispozici dodatečné informace, které mohou být v rozporu s hodnocením nezávislých externích hodnotitelů, mohou se útvary provádějící 7. RP rozhodnout, že dotyčný právní subjekt a/nebo návrh pro finanční příspěvek EU nevyberou, a to na základě přesvědčivých a řádně doložených tvrzení. Tyto dodatečné informace mohou pocházet z různých zdrojů, jako jsou zjištění z předchozích auditů, řízení dřívějších (nebo probíhajících) projektů, nahlížení do externích databází atd.
      Každý žadatel poskytne útvarům provádějícím 7. RP čestné prohlášení, že má nebo v potřebné době bude mít zdroje nezbytné pro provedení práce v souvislosti s příslušnou nepřímou akcí 7. RP. Toto prohlášení je součástí formuláře pro přípravu grantové dohody a bude podepsáno osobou, která je oprávněna podepsat grantovou dohodu a přijímat právní závazky za organizaci. Jestliže žadatel nemá vlastní provozní zdroje potřebné pro provedení práce, měl by popsat, jak hodlá splnit své povinnosti. Pokud má být určitý úkol zadán subdodavatelům nebo pokud se na projektu podílejí jiné třetí strany, je nutno toto projednat a schválit během fáze vyjednávání a jednoznačně popsat v příloze I grantové dohody.
      Ve zvláštním případě, kdy se právní subjekt připojí ke konsorciu ve fázi vyjednávání nebo během provádění nepřímé akce, bude posouzení jeho provozní způsobilosti založeno na stejných zásadách.
      3.   OVĚŘOVÁNÍ FINANČNÍ ZPŮSOBILOSTI: PRAVIDLA PROVÁDĚNÍ
      3.1   Zásady

      Ověřování finanční způsobilosti k provedení navrhované akce je nedílnou součástí fáze vyjednávání a musí být dokončeno před podpisem grantové dohody.
      Níže uvedená pravidla upřesňují minimální požadavky na finanční kontroly, které musí schvalující osoby provést v souladu s čl. 16 odst. 4 pravidel 7. RP a články 173 a 176 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení.
      Ověřování finanční způsobilosti žadatele k provedení akce spočívá v zásadě ve čtyřech krocích:

                  —

                  Jako první krok jsou určeny právní subjekty, na které se vztahuje povinné ověření finanční způsobilosti v souladu s pravidly 7. RP, finančním nařízením a prováděcími pravidly (viz oddíl 3.3).

                  —

                  Ve druhém kroku poskytnou tyto právní subjekty finanční údaje a příslušné podklady (pokud již nejsou k dispozici) vztahující se na poslední uzavřené účetní období (viz oddíl 3.4); informace jsou poté ověřeny útvary pro potvrzování.

                  —

                  Ve třetím kroku provedou útvary pro potvrzování na základě výše uvedeného stručnou finanční analýzu pro poslední uzavřené účetní období. Tato stručná finanční analýza bude sestávat:

                              —

                              z ověření finanční životaschopnosti (viz oddíl 3.5),

                              —

                              z ověření kritéria týkajícího se vlastního kapitálu (viz oddíl 3.5),

                              —

                              z ověření schopnosti spolufinancování a kritéria týkajícího se finanční expozice (je-li to relevantní) (viz oddíl 3.6).

                  —

                  Jako čtvrtý krok přijme schvalující osoba na základě výše uvedeného vhodná opatření, v případě potřeby včetně provedení podrobnější finanční analýzy (viz oddíl 4).

            Stejný postup a níže popsané doklady se budou používat/vyžadovat u právních subjektů, které se připojí k nepřímé akci během vyjednávání nebo provádění této nepřímé akce.
      3.2   Důvody pro stručnou finanční analýzu jako obecné pravidlo

      Vzhledem k značnému počtu žadatelů, jejichž finanční způsobilost je nutno analyzovat, a s cílem zamezit nepřiměřeným prodlevám se provádí krátká kontrola finanční životaschopnosti. Jsou-li však výsledky krátké kontroly finanční životaschopnosti (27) právního subjektu „slabé“, podrobnější finanční analýza (28) se provádí (29).
      3.3   Kategorie právních subjektů, na které se vztahuje ověření finanční způsobilosti (nebo které jsou vyňaty z tohoto ověřování)

      V souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly (čl. 176 odst. 4) se ověření finanční způsobilosti nevztahuje na tyto kategorie právních subjektů:

                  —

                  fyzické osoby, které obdržely stipendia,

                  —

                  veřejnoprávní subjekty,

                  —

                  mezinárodní organizace uvedené v čl. 43 odst. 2 prováděcích pravidel:

                              —

                              mezinárodní veřejné organizace zřízené na základě mezivládních dohod a specializované agentury zřízené těmito organizacemi,

                              —

                              Mezinárodní výbor Červeného kříže (MVČK),

                              —

                              Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce,

                              —

                              Evropská investiční banka a Evropský investiční fond.

            Kvůli zavedení účastnického záručního fondu v pravidlech 7. RP:

                  —

                  se v souladu s článkem 38 pravidel 7. RP (odstavce 5 a 6) ověření finanční způsobilosti nevztahuje na tyto kategorie právních subjektů:

                              —

                              právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí,

                              —

                              instituce středního a vysokoškolského vzdělávání.

                  —

                  V souladu s čl. 38 odst. 6 pravidel 7. RP se ověření finanční způsobilosti nevztahuje rovněž na ostatní kategorie právních subjektů, které žádají o finanční příspěvek EU v nepřímé akci 7. RP nepřesahující výši 500 000 EUR, vyjma těchto případů:

                              —

                              právní subjekt je koordinátorem nepřímé akce a nepatří do žádné z výše uvedených kategorií a/nebo

                              —

                              za výjimečných okolností existují na základě informací, které jsou již dostupné útvarům provádějícím 7. RP, oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti žadatele (např. pokud byly zjištěny vážné administrativní chyby nebo podvody, jichž se subjekt dopustil; nebo pokud se na dotyčný subjekt vztahuje probíhající právní nebo soudní řízení kvůli vážným administrativním chybám nebo podvodům; nebo pokud se na subjekt vztahuje příkaz k obstavení bankovního účtu nebo významný inkasní příkaz vydaný Komisí kvůli dlužné částce, u níž je platba významně opožděna) nebo

                              —

                              na subjekt se vztahují podstatná finanční zjištění týkající se jeho finanční způsobilosti na základě finančního auditu provedeného v posledních dvou letech Komisí, Účetním dvorem nebo jejich řádně zplnomocněnými zástupci.

            U všech ostatních právních subjektů účastnících se nepřímé akce 7. RP je ověření jejich finanční způsobilosti povinné.
      Na následující straně je uveden rozhodovací strom k určení kategorií právních subjektů, na něž se vztahuje ověření finanční způsobilosti.

         Rozhodovací Strom pro Ověřování Finanční Způsobilosti

      3.4   Požadované údaje a doklady

      V souladu s pravidly 7. RP zahrnuje pojem „právní subjekt“ právnické i fyzické osoby.
      3.4.1   Právnické osoby

      Ve fázi vyjednávání a v souladu s pravidly 7. RP:

                  —

                  Každý právní subjekt, na který se vztahuje ověření finanční způsobilosti, poskytne útvarům pro potvrzování za poslední účetní období, pro něž byly uzavřeny účty:

                              —

                              rozvahu,

                              —

                              výsledovku,

                              —

                              zprávu o povinném auditu obou výše uvedených finančních výkazů, je-li k dispozici. Jsou-li k dispozici zprávy o povinném auditu, nevyžadují se žádné další zprávy o auditu (30).

                  —

                  Každý právní subjekt, na který se vztahuje ověření finanční způsobilosti, je útvary pro potvrzování požádán, aby poslední dostupnou rozvahu a výsledovku shrnul ve zvláštním formátu nazvaném „zjednodušené účetní výkazy“ (prostřednictvím portálu účastníků výzkumu či jiným způsobem).

                  —

                  Každá právnická osoba, na kterou se vztahuje ověření finanční způsobilosti a která žádá o odhadovaný finanční příspěvek EU přesahující výši 500 000 EUR, poskytne útvarům pro potvrzování úplnou zprávu o auditu osvědčující účty za poslední dostupné účetní období (31). Tuto zprávu může vydat pouze odborně kvalifikovaný externí auditor.

            Předběžné finanční údaje nelze zpravidla použít vyjma v případě „mladých“ právních subjektů (např. nově založených společností) bez uzavřených účtů. U těchto právních subjektů se bude vyžadovat obchodní plán (zejména u „mladých“ malých a středních podniků) nebo obdobné příslušné doklady o plánovaných činnostech.
      Pro účely kontroly finanční životaschopnosti se uznávají pouze nekonsolidované finanční výkazy týkající se potvrzeného subjektu, a to i v případě, že subjekt má propojené nebo partnerské podniky.
      Je-li určitý subjekt jakožto mateřský podnik skupiny podniků podle vnitrostátních právních předpisů osvobozen od povinnosti zveřejňovat nekonsolidovanou výsledovku, mohou útvary pro potvrzování požadovat shrnutí nekonsolidované výsledovky ve zvláštním formátu („zjednodušené účetní výkazy“).
      Je-li určitý subjekt jakožto dceřiná společnost mateřského podniku (žadatelé, kteří jsou propojenými dceřinými podniky) podle vnitrostátních právních předpisů osvobozen od povinného auditu a k dispozici jsou pouze konsolidované výkazy, mohou útvary pro potvrzování omezit svou žádost na shrnutí nekonsolidované rozvahy a výsledovky ve zvláštním formátu („zjednodušené účetní výkazy“), k němuž je připojena kopie oficiálních konsolidovaných finančních zpráv mateřské společnosti a souvisejících zpráv o auditu. Pokud však takovýto subjekt žádá o příspěvek EU přesahující výši 500 000 EUR, je třeba pro dceřinou společnost předložit úplnou zprávu o auditu osvědčující nekonsolidovanou účetní závěrku za poslední dostupné rozpočtové období.
      3.4.2   Fyzické osoby

      I tehdy, je-li případ, kdy fyzická osoba:

                  —

                  požaduje odhadovaný finanční příspěvek přesahující výši 500 000 EUR a/nebo

                  —

                  je koordinátorem,

            pouze teoretický, je třeba tyto možnosti předpokládat v zájmu dodržení čl. 38 odst. 6 pravidel 7. RP.
      Ve fázi vyjednávání a v souladu s pravidly 7. RP a prováděcími pravidly k finančnímu nařízení musí každá fyzická osoba, na kterou se vztahuje ověření fyzické způsobilosti, poskytnout útvarům pro potvrzování:

                  —

                  poslední přiznání k dani z příjmů,

                  —

                  ověřené prohlášení o stávajícím majetku (32),

                  —

                  úplný seznam (s příslušnými daty a číselnými údaji) dluhů v rozdělení na krátkodobé dluhy (splatné do jednoho roku) a střednědobé/dlouhodobé dluhy (splatné po více než jednom roce), jenž je potvrzen věřiteli,

                  —

                  zprávu o auditu, jak je popsáno v oddíle 3.4.1, v případě žádosti o odhadovaný finanční příspěvek EU přesahující výši 500 000 EUR.

            3.4.3   Ostatní poznámky

      Ověřené informace uvedené ve „zjednodušených účetních výkazech“ jsou uchovávány v ústřední databázi Komise a jsou jmenovanému zástupci každého právního subjektu dostupné prostřednictvím portálu účastníků výzkumu.
      Finanční údaje je nutno poskytnout na začátku jednání a v některých případech mohou být dodatečné informace požadovány rovněž během provádění projektu (33).
      S výhradou rozhodnutí odpovědné schvalující osoby se právní subjekt, který neposkytne požadované údaje a doklady včas, nebude moci dotyčné nepřímé akce 7. RP zúčastnit.
      3.5   Kontrola finanční životaschopnosti

      3.5.1   Účel

      Aby byl právní subjekt finančně životaschopný, musí být:

                  —

                  dostatečně likvidní: schopný plnit své krátkodobé závazky,

                  —

                  solventní: schopný plnit své střednědobé a dlouhodobé závazky,

                  —

                  ziskový (34): vytvářet zisk, nebo vykazovat přinejmenším schopnost samofinancování.

            V rámci finanční analýzy je proto třeba posoudit likviditu, finanční nezávislost, ziskovost a solventnost právního subjektu.
      Útvary pro potvrzování poskytnou žadatelům uživatelsky přívětivý elektronický nástroj pro provedení kontroly finanční životaschopnosti na základě vlastních informací (35).
      Níže uvedené poměry, průkazná hodnota a prahové hodnoty se vztahují na právnické osoby. U fyzických osob budou použita zvláštní kritéria (viz oddíl 3.5.4).
      3.5.2   Použité poměry a průkazná hodnota

      Krátká kontrola finanční životaschopnosti je založena na třech finančních poměrech, které jsou definovány níže:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Poměry

                  Stručná analýza

                     Likvidita

                  Ukazatel krátkodobé likvidity

                  —

                     Ziskovost

                  Ziskovost (1)

                  —

                     Solventnost

                  Solventnost

                  —

         Kritérium týkající se vlastního kapitálu

      Jako doplňkový údaj (kritérium) je mimoto použita průkazná hodnota založená na vlastním kapitálu. Výsledek posouzení kritéria týkajícího se vlastního kapitálu se bude považovat za „kladný“, je-li ukazatel „celkový dluh/vlastní kapitál“ vyšší nebo roven 0 a nižší nebo roven 10 (kde vlastní ).
      3.5.3   Prahové hodnoty

      Podle výsledků dosažených u jednotlivých výše uvedených poměrů je uděleno toho ohodnocení:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Slabý

                  Přijatelný

                  Dobrý

                  0

                  1

                  2

                     Likvidita

                  Ukazatel krátkodobé likvidity

                  i < 0,5

                  0,5 < i < 1

                  i > 1

                     Ziskovost

                  Ziskovost (1)

                  i < 0,05

                  0,05 < i < 0,15

                  i > 0,15

                     Solventnost

                  Solventnost

                  i > 6,00 nebo < 0

                  6,00 > i > 4,00

                  i < 4,00 a > 0

            Ve zvláštních případech, kdy je poměr záporný, nebo jako jmenovatele nebo čitatele obsahuje nulu, se použijí tato pravidla:

                  Likvidita:

                              —

                              Je-li hodnota pro (běžná aktiva-zásoby-pohledávky starší jednoho roku) ≤ 0, výsledek se rovná 0 s hodnocením „slabý“. Hodnota pro (běžná aktiva-zásoby-pohledávky starší jednoho roku) nemůže být záporná.

                              —

                              Jsou-li krátkodobé závazky (bankovní a nebankovní) = 0 a není-li hodnota pro (běžná aktiva-zásoby- pohledávky starší jednoho roku) nulová, výsledek je 2 s hodnocením „dobrý“.

                  Ziskovost (1) (37):

                              —

                              Je-li hrubý hospodářský výsledek ≤ 0, výsledek je 0 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Je-li obrat = 0, použijí se při výpočtu provozní příjmy.

                              —

                              Jsou-li provozní příjmy = 0 nebo záporné, výsledek je 0 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Obrat nemůže být záporný.

                  Solventnost:

                              —

                              Je-li vlastní kapitál = 0, výsledek se rovná –1 s hodnocením „slabý“ ve všech případech.

                              —

                              Je-li celkový dluh = 0 a vlastní kapitál je kladný, výsledek se rovná 0 s hodnocením „dobrý“.

                              —

                              Je-li celkový dluh = 0 a vlastní kapitál je záporný, výsledek se rovná –1 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Výpočet kritéria týkajícího se vlastního kapitálu je založen na stejných zásadách, výsledek se však považuje za „kladný“, je-li ukazatel „celkový dluh / vlastní kapitál“ vyšší nebo roven 0 a nižší nebo roven 10.

            3.5.4   Zvláštní případ fyzických osob

      U fyzických osob se finanční životaschopnost posuzuje takto:
      3.5.4.1   Použité poměry

      Finanční životaschopnost je založena na těchto dvou finančních poměrech:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Poměry

                     Likvidita

                  Ukazatel kr\char "e1tkodob\char "e9 likvidity

                     Solventnost

                  Solventnost

            3.5.4.2   Prahové hodnoty

      Podle výsledků dosažených u jednotlivých výše uvedených poměrů je uděleno toto ohodnocení:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Slabý

                  Přijatelný

                  Dobrý

                  0

                  1,5

                  3

                     Likvidita

                  Ukazatel krátkodobé lidvidity

                  i < 2

                  2 ≤ i ≤ 3

                  i > 3

                     Solventnost

                  Solventnost

                  i > 1

                  1 ≥ i ≥ 0,5

                  i < 0,5

            3.6   Kontrola schopnosti spolufinancování

      3.6.1   Účel

      Účelem této kontroly je posoudit u žadatele schopnost spolufinancování.
      Tato kontrola se provádí pouze tehdy, byla-li vydána zpráva o auditu (41) účetní závěrky (tj. pouze v případě právního subjektu, který pro svou účast v nepřímé akci 7. RP žádá o odhadovaný finanční příspěvek EU přesahující výši 500 000 EUR) a jsou-li v této zprávě uvedeny vážné výhrady schvalující osoby, pokud jde o schopnost spolufinancování.
      Schopnost žadatele s ohledem na spolufinancování nebude posouzena pouze na základě příslušné nepřímé akce 7. RP, nýbrž přinejmenším na základě všech probíhajících nepřímých akcí podporovaných Unií, u nichž se požaduje spolufinancování a které jsou schvalující osobě známy. V této souvislosti si může schvalující osoba vyžádat od žadatele seznam projektů podpořených z rozpočtu EU, jichž se zúčastnil (42). Tato kontrola se však neprovádí u žadatelů, kteří jsou oprávněni obdržet finanční příspěvek EU až do výše 100 % způsobilých nákladů.
      Níže uvedené poměry, průkazná hodnota a prahové hodnoty se vztahují na právnické osoby. U fyzických osob budou použita zvláštní kritéria (viz oddíl 3.6.4).
      3.6.2   Použité poměry a průkazná hodnota

      Kontrola týkající se schopnosti spolufinancování je založena na těchto finančních poměrech:
      Ukazatele schopnosti spolufinancování:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Poměry

                     Schopnost spolufinancování

            p: probíhající projekt, jehož se právní subjekt účastní
      doba trvání projektup: celková doba trvání projektu p v letech
      způsobilé nákladyp: celkové způsobilé náklady účastníka na projekt p
      příspěvek EUp: celkový příspěvek EU pro účastníka v rámci projektu p
      vyhrazené dnyp: počet dnů vyhrazených na projekt p
      peněžní tok:
      Při tomto výpočtu se neberou v úvahu: ukončené projekty a projekty, u nichž příspěvek EU = způsobilé náklady projektu.

         Kritérium týkající se finanční expozice:

      Pouze u koordinátorů se jako doplňkový údaj (kritérium) použije průkazná hodnota založená na celkovém předběžném financování projektu a obratu koordinátora. Výsledek posouzení kritéria týkajícího se finanční expozice se bude považovat za „kladný“, je-li ukazatel „celkové předběžné financování projektu /obrat“ roven nebo nižší než 0,5. (Jestliže se obrat rovná 0, použijí se při výpočtu provozní příjmy.)
      3.6.3   Prahové hodnoty

      Podle výsledků dosažených u jednotlivých výše uvedených poměrů je uděleno toto ohodnocení:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Slabý

                  Dobrý

                  0

                  1

                     Schopnost spolufinancování

                  Ukazatel peněžního toku

                  < 1

                  > = 1

                  Ukazatel čistého hospodářského výsledku

                  < 1

                  > = 1

            V případě celkového skóre nižšího než 1 se bude schopnost spolufinancování pokládat za „slabou“.
      3.6.4   Zvláštní případ fyzických osob

      U fyzických osob se kontrola schopnosti spolufinancování provádí takto:
      3.6.4.1   Použité poměry

                  Účel

                  Ukazatele

                  Poměry

                     Schopnost spolufinancování

                  Krátkodobá

                  Střednědobá/dlouhodobá

            3.6.4.2   Prahové hodnoty

      Podle výsledků dosažených u jednotlivých výše uvedených poměrů se udělí toto ohodnocení:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Slabý

                  Dobrý

                  0

                  1

                     Schopnost spolufinancování

                  Krátkodobá

                  < 1

                  >=1

                  Střednědobá/dlouhodobá

                  < 1

                  >=1

            4.   OVĚŘOVÁNÍ FINANČNÍ ZPŮSOBILOSTI: ZÁVĚR ANALÝZY (KONTROL) A PŘÍPADNÁ OPATŘENÍ, JEŽ JE NUTNO PŘIJMOUT
      4.1   Posouzení výsledků stručné analýzy

      Na základě výše uvedených poměrů jsou výsledky stručné finanční analýzy v celkovém skóre týkajícím se finanční způsobilosti žadatele v rozmezí „dobré“, „přijatelné“ nebo „slabé“.
      Každý právní subjekt, na který se vztahuje ověření finanční způsobilosti a který v rámci stručné analýzy získá minimálně 3 body na základě kontroly jeho finanční životaschopnosti, se zpravidla považuje za subjekt s „pozitivní“ (46) finanční způsobilostí, ledaže se na něj vztahuje jeden (či několik) níže uvedených případů.

         Stručná analýza

                  Slabý

                  Přijatelný

                  Dobrý

                     Výsledek kontroly finanční životaschopnosti

                  0-2

                  3

                  4-6

            Navzdory výše uvedeným výsledkům se bude finanční způsobilost právního subjektu považovat za „slabou“, a bude tudíž předmětem podrobnější analýzy, pokud:

                  —

                  zpráva o auditu (viz oddíl 3.4) účetní závěrky byla vydána s vážnou výhradou (nejen s ohledem na schopnost spolufinancování),

                  —

                  výsledek (výsledky) získané pomocí kritéria týkajícího se vlastního kapitálu (oddíl 3.5.2) a/nebo kontroly schopnosti spolufinancování a/nebo kritéria týkajícího se finanční expozice (oddíl 3.6) (je-li to relevantní) je „slabý“ (jsou „slabé“),

                  —

                  na právní subjekt se vztahují podstatná finanční zjištění týkající se jeho finanční způsobilosti na základě finančního auditu provedeného v posledních dvou letech Komisí (včetně úřadu OLAF (47)), Účetním dvorem nebo jejich řádně zplnomocněnými zástupci (viz oddíl 3.3).

            Jestliže právní subjekt dosáhl v rámci stručné finanční analýzy „kladného“ výsledku, byly však zjištěny vážné administrativní chyby nebo podvody, kterých se subjekt dopustil; nebo pokud se na dotyčný subjekt vztahuje probíhající právní nebo soudní řízení kvůli vážným administrativním chybám nebo podvodům; nebo pokud se na subjekt vztahuje příkaz k obstavení bankovního účtu nebo významný inkasní příkaz vydaný Komisí kvůli dlužné částce, u níž je platba významně opožděna, bude se jeho finanční způsobilost považovat za „slabou“, nebude však předmětem podrobnější finanční analýzy. U tohoto subjektu musí pověřená schvalující osoba uvážit , jež jsou stanovena v oddíle 4.2.2.
      4.2   Opatření, která je nutno přijmout v případě „slabého“ výsledku

      Je-li výsledek krátké kontroly finanční životaschopnosti „slabý“, pověřená schvalující osoba musí nejprve provést podrobnější finanční analýzu (viz oddíl 4.2.1).
      Je-li  finanční způsobilost žadatele:

                  —

                  „přijatelná“ nebo „dobrá“, může se žadatel nepřímé akce zúčastnit, aniž by byla přijata jakákoli další opatření,

                  —

                  nadále „slabá“, musí pověřená schvalující osoba uvážit ochranná opatření, jež jsou stanovena v oddíle 4.2.2,

                  —

                  „nedostatečná“ (48) (viz oddíl 4.2.1), nemůže se žadatel nepřímé akce zúčastnit, ledaže schvalující osoba poskytne na základě vlastního posouzení rizik řádné odůvodnění.

            V ostatních případech („pozitivní“ finanční životaschopnost, avšak „slabé“ výsledky kontroly schopnosti spolufinancování, kritéria týkajícího se vlastního kapitálu, kritéria týkajícího se finanční expozice; zpráva o auditu s vážnou výhradou; podstatná finanční zjištění týkající se finanční způsobilosti právního subjektu na základě finančního auditu provedeného v posledních dvou letech) musí pověřená schvalující osoba uvážit ochranná opatření, jež jsou stanovena v oddíle 4.2.2.
      4.2.1   Podrobnější finanční analýza

      4.2.1.1   U právnických osob

      Tato podrobnější finanční analýza bude sestávat z rozšířené analýzy finanční životaschopnosti právního subjektu.
      Použije se těchto pět poměrů:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Poměry

                  Podrobnější analýza

                     Likvidity

                  Ukazatel krátkodobé likvidity

                  —

                     Finanční nezávislost

                  Poměr hrubého hospodářského výsledku

                  —

                     Ziskovost

                  Ziskovost (1)

                  —

                  Ziskovost (2)

                  —

                     Solventnost

                  Solventnost

                  —

                  Úprava: Poměr hrubého hospodářského výsledku se vypočítá jako zaplacené úroky/hrubý hospodářský výsledek.

            Podle výsledků dosažených u jednotlivých výše uvedených poměrů je uděleno toto ohodnocení:

                  Účel

                  Ukazatele

                  Slabý a nedostatečný

                  Přijatelný

                  Dobrý

                  0

                  1

                  2

                     Likvidita

                  Ukazatel krátkodobé likvidity

                  i < 0,5

                  0,5 ≤ i ≤ 1

                  i > 1

                     Finanční nezávislost

                  Poměr hrubého hospodářského výsledku

                  i > 0,40 nebo < 0

                  0,40 ≥ i ≥ 0,30

                  0 ≤ i ≤ 0,30

                     Ziskovost

                  Ziskovost (1)

                  i < 0,05

                  0,05 ≤ i ≤ 0,15

                  i > 0,15

                  Ziskovost (2)

                  i < 0,02

                  0,02 ≤ i ≤ 0,04

                  i > 0,04

                     Solventnost

                  Solventnost

                  i > 6,00 nebo < 0

                  6,00 ≥ i ≥ 4,00

                  0 ≤ i > 4,00

            Výjimky:
      Ve zvláštních případech, kdy poměr obsahuje nulového jmenovatele nebo čitatele, se použijí tato pravidla:

                  Finanční nezávislost:

                              —

                              Je-li hrubý hospodářský výsledek ≤ 0, výsledek se rovná –1 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Zaplacené úroky nemohou být záporné.

                  Ziskovost (2):

                              —

                              Je-li čistý hospodářský výsledek = 0, výsledek se rovná 0 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Je-li obrat = 0, použijí se při výpočtu provozní příjmy.

                              —

                              Jsou-li provozní příjmy = 0 nebo záporné, výsledek se rovná 0 s hodnocením „slabý“.

                              —

                              Obrat nemůže být záporný.

            Každý právní subjekt, na který se vztahuje ověření finanční způsobilosti a který v rámci podrobnější finanční analýzy získá minimálně 4 body na základě kontroly jeho finanční životaschopnosti, se považuje za subjekt s „pozitivní“ (50) finanční způsobilostí, ledaže se na něj vztahuje jeden (či více) případů uvedených v oddíle 4.1.

         Podrobnější analýza

                  Nedostatečný

                  Slabý

                  Přijatelný

                  Dobrý

                     Výsledek kontroly finanční životaschopnosti

                  0

                  1-3

                  4-5

                  6-10

            4.2.1.2   U fyzických osob

      U fyzických osob se podrobnější finanční analýza neprovádí.
      Pokud však výsledek stručné finanční analýzy ukázal:

                  —

                  ukazatel krátkodobé likvidity nižší než 1,5,

                  —

                  nebo poměr solventnosti vyšší než 1,2,

            považuje se finanční způsobilost za „nedostatečnou“, a v důsledku toho se žadatel nemůže přímé akce zúčastnit, ledaže schvalující osoba poskytne na základě vlastního posouzení rizik řádné odůvodnění.
      4.2.2   Ochranná opatření

      V souladu s čl. 38 odst. 7 pravidel 7. RP se účastnický záruční fond považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze proto vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění (např. snížení výše předběžného financování, svěřenecké účty, vázané účty, finanční záruky banky / finanční instituce / mateřské společnosti atd.), ani jim je nelze ukládat.
      Bez ohledu na předchozí odstavec lze v případě, že se považuje za nutné použít ochranná opatření, uplatnit jedno či více ochranných opatření, jež jsou uvedena níže:

                  —

                  Fyzická osoba nemůže být koordinátorem nepřímé akce.

                  —

                  Právní subjekt se „slabou“ finanční způsobilostí podle podrobnější analýzy založené na pěti finančních poměrech (likvidita, finanční nezávislost, ziskovost 1, ziskovost 2 a solventnost) a popsané v oddíle 4.2.1 nebude útvary provádějícími 7. RP (51)
                      (52) schválen jako koordinátor. Tento právní subjekt však může být účastníkem.

                  —

                  Aniž jsou dotčena ustanovení příslušné grantové dohody, útvary provádějící 7. RP si u kteréhokoli právního subjektu vyhrazují právo systematicky zahájit během provádění příslušné nepřímé akce 7. RP finanční audit, v případě potřeby spojený s technickým auditem, který provedou útvary provádějící 7. RP (včetně úřadu OLAF) nebo jejich řádně zplnomocnění zástupci nebo Účetní dvůr, v těchto případech:

                              —

                              po podrobnější analýze jeho finanční životaschopnosti se považuje za „slabý“, nebo

                              —

                              výsledek kontroly schopnosti spolufinancování je „slabý“(je-li to relevantní), nebo

                              —

                              výsledky získané pomocí kritéria týkajícího se vlastního kapitálu nebo kritéria týkajícího se finanční expozice jsou „slabé“, nebo

                              —

                              zpráva o auditu účetní závěrky obsahuje vážnou výhradu,

                              —

                              vztahují se na něj podstatná finanční zjištění týkající se jeho finanční způsobilosti na základě finančního auditu provedeného v posledních dvou letech Komisí (včetně úřadu OLAF), Účetním dvorem nebo jejich řádně zplnomocněnými zástupci, nebo

                              —

                              byly zjištěny vážné administrativní chyby nebo podvody, kterých se dopustil daný subjekt; nebo pokud se na dotyčný subjekt vztahuje probíhající právní nebo soudní řízení kvůli vážným administrativním chybám nebo podvodům; nebo pokud se na subjekt vztahuje příkaz k obstavení bankovního účtu nebo významný inkasní příkaz vydaný Komisí kvůli dlužné částce, u níž je platba významně opožděna.

                  —

                  Každý právní subjekt se „slabou“ finanční způsobilostí bude během provádění projektu podléhat zvýšené kontrole (např. vhodné dodatečné přezkumy ze strany útvarů provádějících 7. RP) a/nebo nezávislých externích odborníků, včetně kontrol na místě). Schvalující osoba by vždy mohla zabránit, aby se stal koordinátorem nepřímé akce „slabý“ právní subjekt.

            Útvary provádějící 7. RP neprodleně uvědomí:

                  —

                  koordinátora konsorcia o tom, že kvůli jeho „nedostatečné“ finanční způsobilosti se právní subjekt nebo subjekty podílející se na návrhu nemohou zúčastnit nepřímé akce 7. RP. Koordinátor o tom vyrozumí konsorcium,

                  —

                  v případě „slabé“ finanční způsobilosti dotyčného žadatele v rámci nepřímé akce 7. RP o výsledcích a důsledcích, zejména o případném nezbytném ochranném opatření. Konsorcium však nemůže žadatele vyloučit z tohoto jediného důvodu.

            4.3   Dodatečná ochranná opatření včetně sankcí

      S cílem posílit požadavek, aby návrhy předkládala pouze solidní konsorcia s účinnými a přiměřenými mechanismy řízení a vnitřními kontrolami, nebude se Unie při zajišťování ochrany svých finančních zájmů spoléhat pouze na získání splatných částek z účastnického záručního fondu.
      Kromě výše uvedených opatření týkajících se ověřování právní existence, právního statusu/kategorie, provozní způsobilosti a finanční způsobilosti žadatelů budou v souladu s finančním nařízením, jeho prováděcími pravidly a vzorovou grantovou dohodou 7. RP případně uplatněna tato opatření (53):

                  —

                  inkasní příkazy vztahující se na účastníky v prodlení ve prospěch účastnického záručního fondu budou vykonány ve všech případech a s využitím veškerých prostředků, které jsou stanoveny v nařízeních o ochraně finančních zájmů Unie. Při podpisu grantové dohody či při připojení se ke grantové dohodě každý účastník mimoto souhlasí s tím, že případná částka, kterou bude dlužit Unii, bude přidělena do účastnického záručního fondu,

                  —

                  v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly budou uloženy sankce – včetně vyloučení možnosti získat grant EU po dobu několika let – a odpovídající finanční a správní sankce budou stanoveny ve vzorové grantové dohodě 7. RP (zejména články II.24 a II.25).

         (1)  Pravidla ES pro 7. RP – nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006.
      Pravidla Euratom pro 7. RP – nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a Evropského parlamentu a Rady č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 1).
      Na pravidla ES pro 7. RP a pravidla Euratom pro 7. RP se dále společně odkazuje jako na pravidla 7. RP (zejména pokud se odkazuje na články, jež mají v obou nařízeních stejné číslo).

         (2)  Čl. 16 odst. 4 pravidel ES pro 7. RP a čl. 15 odst. 4 pravidel Euratom pro 7. RP.

         (3)  Finanční nařízení – nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

         (4)  Prováděcí pravidla – nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

         (5)  Útvary pro potvrzování byly Komisí zřízeny za účelem poskytování podpory útvarům odpovědným za vyhodnocení návrhů, sjednání grantů nebo správu grantových dohod, například ověřováním právní existence a právního statusu/kategorie žadatelů, zaznamenáváním metody výpočtu nepřímých nákladů nahlášené žadatelem a ověřováním finančních údajů, které žadatel předložil.

         (6)  Více informací o úloze a odpovědnosti jmenovaného zástupce je uvedeno v oddíle 1.2.4.

         (7)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

         (8)  Zařazení právních subjektů účastnících se nepřímé akce 7. RP do jednotlivých kategorií je nutno provést včas (nejprve ve fázi vyjednávání; poté během fáze provádění, před provedením platby, dojde-li během období, o němž se podává zpráva o projektu, ke změně) s cílem chránit zájmy účastníků a Unie a zamezit prodlevám při provádění nebo duplicitám v různých fázích postupu (postupů).

         (9)  Útvary provádějící 7. RP si mohou vyžádat metodiku auditu, kterou příslušný státní úředník použil při výpočtu způsobilých nákladů.

         (10)  Jak jsou vymezeny v článku 2 pravidel ES pro 7. RP a v článku 2 pravidel Euratom pro 7. RP a uvedeny v čl. 32 odst. 5 a čl. 33 odst. 1 pravidel ES pro 7. RP a pravidel Euratom pro 7. RP.

         (11)  Fyzická osoba může být způsobilá jako podnik ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36), jedná-li se například o osobu samostatně výdělečně činnou s identifikačním číslem pro účely DPH.

         (12)  I když žadatel není způsobilý pro účast na nepřímé akci, nevede to automaticky k nezpůsobilosti návrhu: v takovémto případě (nezpůsobilost jednoho či více žadatelů) je návrh nezpůsobilý pouze tehdy, nejsou-li splněna kritéria způsobilosti stanovená v pravidlech pro účast, pracovním programu a ve výzvě. Příklady: koordinační a podpůrné akce ERA-NET omezují účast na určité kategorie právních subjektů (vnitrostátní orgány jako ministerstva nebo regiony, výkonné agentury těchto vnitrostátních orgánů atd. …); výzva k předkládání návrhů na projekty založené na spolupráci může omezovat účast na určitou kategorii právních subjektů, například malé a střední podniky nebo organizace občanské společnosti.

         (13)  Právní subjekty náležející do několika kategorií budou jako takové zaregistrovány, zejména pro statistické účely.

         (14)  Viz rovněž http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm

         (15)  Nařízení č. 1 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58).

         (16)  EN: http://ec.europa.eu/budget/info_contract/legal_entities_en.htm

         (17)  Dočasný identifikační kód účastníka vydaný při první registraci se stane konečným, jakmile je subjekt potvrzen. Základní právní a finanční údaje účastníků 7. RP jsou dostupné prostřednictvím portálu účastníků výzkumu (http://ec.europa.eu/research/participants/portal).

         (18)  Na sled těchto postupů při ověřování se odkazuje jako na „potvrzení“.

         (19)  Funkční poštovní schránka: REA-URF-Validation@ec.europa.eu

         (20)  Jestliže se na právní subjekt vztahuje vyloučení podle čl. 93 odst. 1 písm. a), b), c), d), e), článku 94 nebo článku 96, je subjekt automaticky vyloučen z účasti. Další odkazy: rozhodnutí Komise 2008/969/ES, Euratom ze dne 16. prosince 2008 o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami (Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 125) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1302/2008 ze dne 17. prosince 2008 o ústřední databázi pro vyloučení (Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 12).

         (21)  Podrobné podmínky pro používání metod výpočtu nepřímých nákladů a rozlišování mezi přímými a nepřímými náklady jsou uvedeny v příloze II části B oddíle 1 příslušné vzorové grantové dohody, zejména v článku II.15 (obecná vzorová grantová dohoda v rámci sedmého rámcového programu, vzorová grantová dohoda Evropské rady pro výzkum a vzorová grantová dohoda Výkonné agentury pro výzkum jsou k dispozici na internetu na adrese: http://cordis.europa.eu/fp7/calls-grant-agreement_en.html#standard_ga) a v Pokynech k finančním záležitostem týkajícím se nepřímých akcí 7. RP (Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions), k dispozici na adrese ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf

         (22)  Podrobnější údaje viz Průvodce změnami grantových dohod 7. RP (Amendments Guide for FP7 Grant Agreements), k dispozici na adrese ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf

         (23)  Viz příslušný oddíl o článku II.15 vzorové grantové dohody v Pokynech k finančním záležitostem týkajícím se nepřímých akcí 7. RP, k dispozici na adrese ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf

         (24)  Akty výkonné agentury lze postoupit Komisi za účelem přezkumu jejich legality podle článku 22 nařízení (ES) č. 58/2003.

         (25)  Koordinátor nepřímé akce musí například prokázat své odborné dovednosti a kvalifikace v administrativní, finanční a právní oblasti a v oblasti řízení týmu.

         (26)  Hodnocení se provádí po předložení návrhů a před jednáním o udělení grantů v rámci 7. RP.

         (27)  Viz oddíl 3.5.

         (28)  Viz oddíl 4.2.1.

         (29)  Elektronické nástroje zobrazí automaticky všechny finanční poměry na základě údajů ze zjednodušené rozvahy.

         (30)  Od požadavku týkajícího se zpráv o povinném auditu lze upustit u právních subjektů, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů osvobozeny od povinnosti předkládat takovéto zprávy o auditu.

         (31)  Tato zpráva obsahuje jednoznačné pověření k provedení auditu, povinnosti vedení podniku i auditora, způsob provedení auditu, včetně přiměřeného ujištění, že finanční výkazy neobsahují významné materiální nesprávnosti, a výrok auditora.

         (32)  Majetek zahrnuje zejména:

                  „Dlouhodobý“ majetek jako pozemky, pronajímané nemovitosti, dědictví, střednědobé/dlouhodobé vklady (na dobu delší než jeden rok), akciové opce (nelze- li je uplatnit do jednoho roku) atd.

                  „Krátkodobý“ majetek jako dostupná hotovost, úspory, krátkodobé vklady (nejvýše jeden rok), akciové opce (lze-li je uplatnit do jednoho roku) atd.

         (33)  Status malého nebo středního podniku je v souladu s doporučením 2003/361/ES ve znění ze dne 6. května 2003 definován podle finančních kritérií, přičemž některá z nich jsou spojena s ročními údaji poskytnutými prostřednictvím rozvahy a výsledovky. Viz oddíl 1.1.3.1 bod 6 a oddíl 1.1.4 písm. e).

         (34)  U fyzických osob není ziskovost podstatná.

         (35)  Viz portál účastníků výzkumu na adrese http://ec.europa.eu/research/s/portal/page/lfvSimulation

         (36)

         (37)  Při rozhodování o finanční životaschopnosti neziskových subjektů lze vzít v úvahu jejich neziskový charakter.

         (38)  jJak je uvedeno v prohlášení o majetku.

         (39)  Jak je uvedeno v přiznání k dani z příjmů.

         (40)  Jjak je uvedeno v seznamu nebo seznamech dluhů ověřených věřiteli.

         (41)  Viz oddíl 3.4.1.

         (42)  Je-li to vhodné, mohou Komise nebo subjekty provádějící 7. RP přezkoumat schopnost subjektu s ohledem na spolufinancování na základě informací, které jsou dostupné v jejich informačních systémech.

         (43)  Jak je uvedeno v prohlášení o majetku.

         (44)  Jak je uvedeno v přiznání k dani z příjmů.

         (45)  CP: náklady a příspěvek EU u všech projektů EU, na nichž se daný účastník podílí.

         (46)  „Pozitivní“ znamená „dobrá“ nebo „přijatelná“.

         (47)  OLAF je zkratka Evropského úřadu pro boj proti podvodům.

         (48)  Z hlediska finanční životaschopnosti a případně i schopnosti spolufinancování.

         (49)
      Úprava: Poměr hrubého hospodářského výsledku se vypočítá jako zaplacené úroky/hrubý hospodářský výsledek.

         (50)  „Pozitivní“ se rozumí „dobrá“ nebo „přijatelná“.

         (51)  U grantových dohod s jediným příjemcem se na příjemce budou vztahovat ostatní ochranná opatření. Účel ochranných opatření týkajících se koordinátora je relevantní pouze v případě konsorcia vzhledem ke skutečnosti, že koordinátor obdrží finanční příspěvek EU pro všechny účastníky.

         (52)  Vyjma případu, kdy právnická osoba poskytne dobrovolně záruku, kterou lze považovat za „rovnocennou záruce poskytnuté členským státem nebo přidruženou zemí“.

         (53)  Vzorová grantová dohoda 7. RP – rozhodnutí Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007. Viz http://cordis.europa.eu/fp7/calls-grant-agreement_en.html