title: 2010/545/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o uzavření účtů Eurojustu za rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/206

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   o uzavření účtů Eurojustu za rozpočtový rok 2008
   (2010/545/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Eurojustu za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Eurojustu za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi Eurojustu (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování EU,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (3), a zejména na článek 36 tohoto rozhodnutí,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7–0093/2010),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Eurojustu za rozpočtový rok 2008;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí správnímu řediteli Eurojustu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 131.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 6. prosince 1996 o přijetí pokynů pro programy finančních a technických opatření (MEDA) doprovázejících reformu hospodářských a sociálních struktur v rámci spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří

text:
Důležité právní upozornění

|

31996D0706

Úřední věstník L 325 , 14/12/1996 S. 0020 - 0026

		Rozhodnutí Radyze dne 6. prosince 1996o přijetí pokynů pro programy finančních a technických opatření (MEDA) doprovázejících reformu hospodářských a sociálních struktur v rámci spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří(96/706/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 o finančních a technických opatřeních (MEDA) doprovázejících reformu hospodářských a sociálních struktur v rámci spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří [1], a zejména na čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby Komise vzala v úvahu závěry a doporučení ze zpráv Účetního dvora o spolupráci se středomořskými partnery;vzhledem k tomu, že článek 9 nařízení (ES) č. 1488/96 stanoví, že Rada přijímá na návrh Komise pokyny pro programy, které vymezují hlavní cíle spolupráce se středomořskými partnery;vzhledem k tomu, že Komise předložila dne 8. března 1995 sdělení nazvané,,Posílení středomořské politiky Evropské unie: návrhy k rozvoji spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří;vzhledem k tomu, že v prohlášení z Barcelony bylo k překonání problémů v regionu dohodnuta spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Tímto rozhodnutím se přijímají pokyny pro programy finančních a technických opatření doprovázejících reformu hospodářských a sociálních struktur v rámci spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří (program MEDA).Článek 2Tyto pokyny se přezkoumají ve spojitosti s nařízením (ES) č. 1488/96 podle čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.Nabývá účinku dnem zveřejnění.V Bruselu dne 6. prosince 1996.Za RadupředsedaD. Spring[1] Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPOKYNY PRO PROGRAM MEDA1. Program zřízený nařízením (ES) č. 1488/96 (dále jen "program MEDA") je hlavním finančním nástrojem Evropského společenství k provedení spolupráce mezi Evropou a zeměmi oblasti Středomoří (evropsko-středomořského partnerství). Hlavním účelem programu je posílit a podpořit reformu hospodářských a sociálních struktur středomořských partnerů, zejména v přípravě na volný obchod s Evropským společenstvím.2. Program MEDA je založen na respektování demokratických zásad a právního státu, jakož i na respektování lidských práv a základních svobod, s nimiž jsou nerozlučně spojeny; porušení těchto zásad a práv by odůvodňovalo přijetí příslušných opatření.Zkušenosti s dvoustrannými protokoly3. Program MEDA se má zakládat na zkušenostech, které byly získány při uplatňování nástrojů Nové středomořské politiky, zejména dvoustranných finančních protokolů a možností pro regionální spolupráci. Po čtyřech generacích finančních protokolů se středomořskými partnery se nyní musí zlepšit systém uskutečňování činností v oblasti spolupráce. Jestliže má program MEDA vyhovět jak stávajícím, tak také novým oblastem požadavků podstatně intenzivnější spolupráce, musí být programování pružnější. Tak lze zabránit rozšíření úsilí o spolupráci na příliš mnoho činností a příliš mnoho oprávněných z programu a dát podnět k rychlému a účinnému provádění závazku a vyplacení prostředků. Program MEDA musí být kromě toho schopný přizpůsobit se tak, aby se mohly využít zkušenosti z provádění programu a aby se k nim mohlo přihlédnout z hlediska sociálních a hospodářských výzev měnících se potřeb a priorit středomořských partnerů. Především pro částky přidělené na programy jakožto nevázaná rozpočtová podpora by mělo zůstat ponecháno tolik pružnosti, aby se mohlo přidělování prostředků přizpůsobit tempu reformy a pokroku dosaženému v makroekonomické stabilizaci.Víceleté plánování4. V zájmu účinnějšího plánování a provádění musí být doplněna mimořádná pružnost programu MEDA jasnou metodou programování. Zejména se musí partnerům oznámit, jaké prostředky mají být v příštích letech k dispozici. Takové víceleté programování lepe umožňuje, aby se přijímala opatření se střednědobými účinky. V nařízení (ES) č. 1488/96 (dále jen "nařízení MEDA") se stanoví pro období let 1995-1999 [1] finanční referenční částka 3 424,5 milionů ECU, která se má rozdělit mezi dvoustranné programy a regionální program. Programy MEDA mají uvést činnosti, které přispívají k dosažení širších cílů partnerství. Důležitá zásada nového přístupu programování však spočívá v tom, že lze tyto programy a doprovodný dvoustranný finanční rámec během provádění projektu přizpůsobovat. Mimořádná pozornost je věnována transparentnosti, přiměřenému monitorování projektu a celkovému souladu akcí, které jsou financovány z příslušných rozpočtových prostředků.Strategická opatření5. Nakonec bude záviset na úsilí středomořských partnerů samotných, zda jejich sociální a hospodářský rozvoj proběhne úspěšně. Základem programu musí proto být v zájmu jeho účinnosti společné pochopení pro hospodářské, sociální a politické výzvy, s nimiž je konfrontován každý jednotlivý partner a region jakožto celek. Pravidelný, obsáhlý dialog na dvoustranné a regionální úrovni je proto základním předpokladem pro úspěch programu MEDA. Programy se budou soustřeďovat na omezený počet přednostních oblastí, které se mají stanovit po dohodě s těmito zeměmi, jakož i v koordinaci s dvoustrannými snahami členských států a jiných dárců, a zejména na ty oblasti, v nichž může Evropské společenství na základě svých zkušeností a svého know-how nejlépe přispět. K tomu účelu se Komise při programování a provádění programu stará o nutnou koordinaci s členskými státy a jinými dárci, aby se dosáhlo optimálního sladění s jejich příslušnými činnostmi a opatřeními. Komise a členské státy těsně spolupracují při plánování a navrhování programů, jakož i při vypracování jednotlivých návrhů projektů. Každý program a každý návrh projektu obsahuje odkaz na příslušné studie o zkušenostech, které byly v minulosti nashromážděny, a o dosažených výsledcích.6. Ve smyslu svých cílů trvale udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje bude Komise přihlížet při analýzách obsažených v programech a při vymezování a sestavování programů spolupráce zejména k těmto hlediskům: nezávadnost pro životní prostředí, finanční a hospodářská výnosnost, trvale udržitelný rozvoj, specifické dopady na pohlaví a způsobilost místních orgánů (také v oblastech výzkumu, technologického vývoje a převodu technologií). Komise při své analýze bude dále pečlivě zkoumat účinnost dřívějších činností Společenství, jakož i akcí podporovaných členskými státy a jinými dárci. Cílové skupiny, jako jsou nejpotřebnější vrstvy obyvatelstva, ženy a mládež si zasluhují při analýze obzvláštní pozornost. Dvoustranné programy MEDA budou v partnerských zemích podporovat hospodářský přechod a upevnění sociální a hospodářské rovnováhy. Formuláře hodnocení vlivu na životní prostředí v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti budou požadovány pro dotyčné projekty v rámci dvoustranných a regionálních programů. Komise by měla do návrhu projektu zahrnout přiměřenou podmíněnost a popřípadě zajistit podle přílohy II k nařízení MEDA soulad s kritérii z Bretton Woodu.7. i) Regionální ekonomiky čelí společné výzvě, aby přes rychlý přírůstek obyvatelstva vytvářely pracovní příležitosti a zlepšovaly životní úroveň. Urychlení, které je k tomu nezbytné, může být dosaženo pouze lepší konkurenceschopností na světovém trhu. K tomu se musí mimo jiné zvýšit schopnost partnerů inovovat. V průběhu postupného zavádění volného obchodu musí vlády ponechat prostor pro růst vytvářený soukromým sektorem a pro zahraniční investice. Řádné makroekonomické řízení musí být doplněno prorůstovou a proinvestiční hospodářskou politikou a pořádkovým a politickým rámcem. Při plánování opatření programů se má přihlédnout ke specifickým rysům každého jednotlivého národního hospodářství.ii) Hospodářský růst musí být doprovázen větší sociální soudržností. Stále ještě neexistuje rovný přístup k základním službám, jako jsou vzdělání, zdravotnictví, systémy sociálního zabezpečení, ubytování a zásobování vodou. Toto zmenšuje životní očekávání velké části obyvatelstva v partnerských zemích a škodí vyhlídkám na dlouhodobý růst. Tyto potřeby by měly být bez odkladu pokryty zlepšením kvality služeb a větší účinností jejich poskytování. Rozvoj lidských zdrojů, které jsou obecně hlavní výhodou regionu do budoucna, vyžaduje strategická opatření. Zvláště integrace mládeže a žen na trhu práce je důležitým prvkem rozvoje regionu.Dvoustranné a regionální programy se musí doplňovat8. Podpora se bude provádět prostřednictvím opatření stanovených v nařízení MEDA. Kromě toho mohly být v rámci trvalého dialogu s partnery rozvinuty obecné pokyny.9. Opatření na dvoustranné a regionální úrovni se musí doplňovat a/nebo vzájemně posilovat, aby program MEDA dosáhl trvale udržitelného politického a ekonomického účinku a aby mohl lépe dosáhnout cílů, které byly společně přijaty v barcelonském prohlášení. Na základě svých vlastních zkušeností je Unie toho názoru, že budoucí blahobyt a budoucí stabilita jejích partnerů je založena na prohloubení jejich vzájemné, hospodářské, sociální a politické spolupráce. Odstraněním překážek se podpoří ekonomiky a zpřístupní se větší trhy. Výsledkem je podpora investic a usnadnění výměny myšlenek a větší vzájemné pochopení. Regionální program ukáže, jakého pokroku bylo dosaženo v procesu, který byl zahájen v Barceloně, při mnohostranné spolupráci v otázkách společného zájmu, jak je stanoveno v dohodnutém prohlášení, a více podpoří decentralizovanou spolupráci. Regionální opatření však nesmí vést k tomu, aby se prostředky na dvoustranná opatření používaly jiným způsobem. Každý dvoustranný program bude obsahovat informace o všech opatřeních, která jsou financována v rámci programu regionální spolupráce Společenství, která se týkají nebo budou týkat dotyčné partnerské země.Decentralizovaný přístup10. Za účelem lepšího dosažení cílových skupin obyvatelstva a rozšíření účasti v programu MEDA na různé vrstvy občanské společnosti, které jsou zahrnuty do evropsko-středomořského partnerství, usiluje Komise o to, aby svá opatření plánovala a prováděla společně s činiteli, jichž se přímo týkají a kteří mají zkušenosti, které jsou pro úspěšné plánování a provádění projektu potřebné. Komise věnuje velkou pozornost svědomitému řízení a pravidelnému přezkoumávání těchto programů.Dvoustranné programy11. Při stanovení priorit dvoustranných programů se přihlíží k etapě rozvoje hospodářství a společnosti příslušné země, jakož i ke způsobilosti jejích orgánů. S přihlédnutím k uzavření nebo provedení dohod o přidružení se musí mít při přijetí rozhodnutí o programu na zřeteli potřeby středomořských partnerů, jejich způsobilost k přijetí prostředků a pokrok při strukturních reformách, právě tak jako společně stanovené priority, vyplývající zejména z hospodářského dialogu a ze samotných dohod o přidružení. Bude vynaložena značná snaha, aby se podpořily programy, které by mohly přispět k rozvoji demokracie a k respektování lidských práv. Mezi hledisky a oblastmi hospodářského a sociálního vývoje, které přicházejí v úvahu pro finanční podporu, poskytují následující obecné pokyny informaci o hlavním směru dvoustranných programů mezi Společenstvím a jednotlivými středomořskými partnery během prvního roku programu MEDA.12. Ohledně Maghrebu platí toto:- v Maroku se má podpora zakládat na dvou hlavních směrech, které se doplňují. U prvního se jedná o upevnění sociálně-ekonomické rovnováhy opatřeními v oblastech rozvoje venkova, zásobování vodou a rozvoje sociálních zařízení, zejména školství a zdravotní péče. V této souvislosti se má brát zřetel také na potřeby severních provincií. Druhý směr se týká podpory hospodářského přechodu v souvislosti s provedením dohody o přidružení a obsahuje zejména finanční podporu z rozpočtu k podpoře střednědobé strategie makroekonomické stabilizace a pro již založené strukturální reformy, jakož i opatření ke zvyšování konkurenceschopnosti podniků,- v Tunisku se má podpora soustředit na dva hlavní směry, které se doplňují. Prvním je požadavek hospodářského přechodu v souvislosti s provedením dohody o přidružení, zahrnuje v podstatě tato opatření: finanční podporu hospodářských reforem, pomoc pro hospodářská strukturální opatření (včetně rozvoje finančního sektoru), podporu tuzemské investiční činnosti, program pro střední odborné vzdělávání, jakož i modernizaci hospodářských infrastruktur. U druhého směru, upevnění sociální rovnováhy, se jedná zejména o opatření na podporu rozvoje venkovských oblastí a k vytváření pracovních příležitostí, včetně rozvoje drobných podniků,- opatření ve prospěch Alžírska se zaměřují na dvě hlavní oblasti, které se doplňují. U prvního se jedná o podporu sociálně-ekonomické rovnováhy zlepšením nástrojů sociální péče s ohledem na uspokojení hlavních sociálních potřeb, vytvoření pracovních míst během krátkých lhůt a podporu bytové výstavby. Dále se mají zavést opatření na ochranu životního prostředí. Druhý hlavní směr se má vztahovat na podporu hospodářského přechodu pomocí programů přizpůsobení struktury, na podporu rozvoje malých a středních podniků, na program průmyslové restrukturalizace a modernizace, jakož i rozvoj finančního sektoru.13. Ohledně Maschriku platí toto:- v Egyptě se má podpora zakládat na dvou hlavních směrech, které se doplňují. Větší část finanční spolupráce má sloužit upevnění sociální rovnováhy. Obsahuje příspěvek do fondu pro sociální rozvoj na zlepšení služeb, zmírnění chudoby a vytvoření pracovních míst, společně s programem k reformě základního školství. Dále se mají zavést opatření na ochranu životního prostředí. Podpora hospodářského přechodného stadia má tvořit druhý hlavní směr a zahrnovat program průmyslové modernizace, program pro odborné školství a vybudování a rozšíření finančního sektoru,- spolupráce s Jordánskem by měla obsahovat především program přizpůsobení struktury, jímž by se měly uvolnit potřebné prostředky ke stabilizaci vážné makroekonomické nerovnováhy a k podpoře strukturálních hospodářských reforem, přičemž se má přihlédnout k nejcitlivějším sociálním oblastem. Mohou se zavést také jiná opatření, jako je poskytnutí rizikového kapitálu k podpoře podniků. V sociální oblasti se mohou zavést opatření odborného vzdělávání, jakož i opatření ochrany životního prostředí,- v rámci programu pro Libanon má být nadále podporován proces obnovy. Pokud jde o sociálně-ekonomickou rovnováhu, musí být kladen důraz na posílení správních kapacit státu, včetně místních orgánů a řízení veřejné služby. Dále by se měla přijmout opatření v oblastech zásobovaní vodou a ochrany životního prostředí. Pokud jde o hospodářské přechodné stadium, mají se podpořit opatření obnovy, vzestup soukromého sektoru, poskytnutí rizikového kapitálu, odborné vzdělávání a certifikační opatření,- za účelem podpory postupné hospodářské liberalizace v Sýrii by se měla spolupráce soustředit na vybudování správy, zejména u veřejných služeb a sociálních služeb, územních samosprávných celků a ústředních ministerstev. Toto slouží dvojímu stanovení cíle, aby se poskytly soukromému sektoru lepší rámcové podmínky a aby se zlepšily životní podmínky obyvatelstva. Dále se má podpořit modernizace bankovního sektoru,- od roku 1993 je Evropská unie nejdůležitějším finančním partnerem palestinských orgánů. Hlavním cílem této spolupráce byla podpora palestinského hospodářství, aby se snížila jeho závislost na Izraeli vybudováním výrobní základny a usnadněním při integraci do regionálního a mezinárodního obchodu. Rekonstrukce a obnova základních infrastruktur, jakož i podpora procesu budování palestinských institucí a rozvoj soukromého sektoru se mají podpořit přednostně.14. Program pro Turecko bude upřednostňovat opatření, která jednak podporují potřebné hospodářské přizpůsobování, a jednak sociální služby, jakož i opatření, která se týkají životního prostředí; obecným cílem bude, aby se podpořilo zřízení celní unie. Tato opatření mají být přijata na podporu konkurenceschopnosti MSP a na rozvoj správy prostřednictvím institucionální spolupráce. Opatření v sociální oblasti se zaměřují především na potřeby chudých, na vzdělávání a zdraví.Podpora hospodářského přechodu15. Středomořské partnerské země potřebují ve svých přípravách na volný obchod se Společenstvím a ve svém úsilí o vyšší životní úroveň pomoc. Širším cílem opatření Společenství proto bude zvyšování konkurenceschopnosti hospodářství partnerů, aby se zejména rozšířením vývozu vytvářel trvale udržitelný hospodářský růst.Pomoc má proto plynout zejména do těchto oblastí:- vytvoření příznivých životních podmínek k posílení makroekonomického rámce a rozvoj potřebných právních předpisů a institucí pro konkurenceschopné tržní hospodářství, které je nezbytným základem pro hospodářský a sociální rozvoj. Za tímto účelem by se měla podpořit opatření k přizpůsobení struktury u partnerů, kteří jsou připraveni k zavedení nezbytných reforem, v úzké spolupráci s institucemi z Bretton Woods,- vytvoření vhodného právního a správního rámce, který je stabilní a spolehlivý a je v souladu s cíli evropsko-středomořského partnerství,- usnadnění obchodních výměn, včetně pomoci v oblasti celní správy a nepřímého zdanění, harmonizace norem, jakož i předpisů v oblasti veterinářství a ochrany rostlin a programů k podpoře vývozu,- harmonizace právních předpisů a norem, jakož i posílení institucí v oblasti životního prostředí,- rozvoj finančního sektoru podporou při rozvoji strategie a posílení centrálních bank, aby se umožnil rozvoj obchodních bank, jakož i rozšíření a prohloubení finančních trhů. Zvláštní pozornost přitom bude věnována stimulování tuzemských aktivit v oblasti spoření a investic, rovněž podpoře především evropských investic v regionu. Zvláštní význam má zlepšení přístupu k finančním službám, a zejména soukromých malých a středních podniků,- zlepšení produktivity podniků, zejména modernizací malých a středních podniků, jakož i podporou a pobídkou k zakládání nových podniků poradenstvím, školením a informacemi,- spolupráce mezi evropskými podniky a podniky středomořského prostoru, zejména mezi malými a středními podniky, např. prostřednictvím výstavby sítí, společného podnikání, licenčních ujednání, používání franšízy, subdodávek a specializovaných středisek služeb,- podpora privatizace, aby se zaručil úspěšný převod vlastnictví, řízení a kontroly do soukromého sektoru,- spolupráce v sektoru energetiky, dopravy, vody a telekomunikací, s ohledem na politické orientace, propojení a interoperabilitu infrastruktury a sítí, zlepšení kvality a snížení nákladů poskytování služeb, průmyslovou spolupráci, včetně spolupráce v průmyslových zónách, ve výzkumu a technologickém vývoji,- podpora nejmenších podniků v zájmu podpory obce podnikatelů a jako příspěvek k integraci všech společenských sil v procesu růstu,- rozvoj lidských zdrojů zlepšením řízení, směřováním k cíli a kvalitou odborného školství a vzdělávání v oblasti řízení,- rozšíření inovačních systémů partnerů zlepšenými kapacitami pro výzkum a vývoj technologií a zlepšení mechanismů pro převod technologií, jakož i na podporu vhodných vnitrostátních inovačních politik.Upevnění sociálně-ekonomické rovnováhy16. Za účelem udržení sociálních nákladů krátkodobě vznikajících při hospodářském přechodu a toho, aby se společnost lépe připravila na budoucnost, má mimořádný význam, aby byl proces přechodu doprovázen vhodnými opatřeními v oblasti sociální politiky.- Rozvoj venkova zůstává základní strategií pro překonání bídy a pro zabránění prohloubení rozdílů v sociálním blahobytu mezi venkovským a městským obyvatelstvem. Většina obyvatelstva partnerských zemí Středomoří zůstává kulturně a hospodářsky spojena s venkovem. Zvýšená migrace do městských oblastí by mohla mít vážné sociální, politické a ekologické následky. Růst produktivity zemědělství má značný význam pro zlepšení životní úrovně na venkově; totéž platí pro rozvoj malých a nejmenších podniků. Cílené programy jsou proto potřebné také ke krytí základních potřeb jako je základní zdravotní péče a vzdělání, zásobování vodou a odvoz odpadních vod, jakož i energie.- Zvláštní pozornost by měla být věnována ochraně rovnováhy životního prostředí v partnerských zemích, a to podporou vytvoření kapacit v oblasti hodnocení životního prostředí, řízení, jakož i právních předpisů a prosazení těchto předpisů. Pro půjčky Evropské investiční banky na projekty v oblasti životního prostředí mohou být poskytovány příspěvky na úroky, aby se vyrovnaly náklady na vytvoření lepších rámcových podmínek pro projekty v oblasti životního prostředí.- Programy ke zlepšení životních podmínek městského obyvatelstva, případně včetně rozvoje sítí sociálního zabezpečení, by měly být podpořeny aktivní politikou zaměstnanosti a opatřeními boje proti chudobě. To se může uskutečnit prostřednictvím sociálního fondu, který podpoří nezvýhodněné společenské skupiny na trhu práce a cílenými opatřeními zdravotní péče a vzdělání. Také při rozvoji strategií sociální politiky, zejména v oblastech zdravotního pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti, jakož i důchodových systémů, může být rovněž poskytnuta podpora.- Opatření ke zlepšení sociální infrastruktury a poskytování sociálních služeb by se měla podpořit. Základní zdravotní péče může být financována také v rámci strategie ke snížení přírůstku obyvatelstva. Opatření ke zlepšení bytových poměrů by měla být rovněž podpořena.- Opatření ke zlepšení nabídek vzdělávání a školení, zejména v oblasti základního školního vzdělávání a odborného vzdělávání pro dívky a ženy, a to především na venkově, by mělo být rovněž podpořeno.- Opatření k prohloubení spolupráce v rybářství, jakož i trvalé užívání mořských zdrojů, by mělo být podpořeno.Rozvoj občanské společnosti17. Rozvoj občanské společnosti by měl být podpořen opatřeními k podpoře lidských práv, demokracie a právního státu. Tato podpora může také zahrnovat decentralizovanou spolupráci. Spolupráce v oblasti rozvoje výzkumu a technologií a převodu technologií má být stimulována, aby soukromí a veřejní činitelé navázali kontakt. Kulturní aktivity, které usnadňují dialog a výměnu mezi kulturními sdruženími a sítěmi, by měly být podporovány. Transstředomořské informační a komunikační činnosti by měly být v rámci rozvoje evropsko-středomořské informační společnosti zesíleny. Sociální partneři a nevládní organizace by měly být povzbuzeni k aktivní roli.Pokyny pro regionální program18. Regionální spolupráce je zamýšlena jako doplněk dvoustranné spolupráce a má pokrýt tři hlavní oblasti evropsko-středomořského partnerství. K aspektům a oblastem hospodářského a sociálního rozvoje, které přicházejí v úvahu pro finanční podporu ve smyslu barcelonského prohlášení a přílohy II k nařízení MEDA, poskytují následující obecné pokyny informaci o hlavní linii současných regionálních programů mezi Společenstvím a středomořskými partnery. Přitom se má přiměřeně přihlédnout k výsledkům zasedání, která byla zorganizována v rámci následujících opatření k meziministerské konferenci v Barceloně. Nadřazeným cílem je podpora lepšího vzájemného pochopení mezi partnery prostřednictvím lepší znalosti regionálních problémů v politické, hospodářské, sociální a kulturní oblasti. Za tímto účelem je podporována výměna nejlepších zkušeností, výměna know-how a společné projekty společného zájmu. Evropská unie bude kromě toho dále podporovat mírový proces na Blízkém východě.19. V politické oblasti, jakož i v dvoustranných programech, lze opatřeními v rámci nařízení MEDA podporovat:- rozvoj demokracie a respektování lidských práv,- zlepšení transparentnosti a výkonnosti veřejné správy,- vytvoření důvěry k zesílení stability v regionu.20. V oblasti hospodářství a financí bude pro vytvoření oblasti volného obchodu podporou konkurenceschopnosti a usnadnění hospodářského přechodu poskytnuta pomoc zejména v oblasti celních předpisů, pravidel o původu, statistik, norem, jakož i předpisů veterinárního lékařství a právních předpisů, které se týkají ochrany rostlin, jakož i v oblasti bank a burz.Příslušná opatření budou přijata také v oblasti dopravy, energie (v této oblasti bude Energetické fórum Evropa – Středozemní moře sloužit jako nástroj koordinace), telekomunikací a informační technologie, regionální spolupráce, cestovního ruchu, životního prostředí, vědy a technologie, vody a rybářství. Také síť spolupráce výzkumných a vývojových středisek a hospodářských činitelů bude podporována, aby se usnadnila výměna know-how a rozvoj společných podniků a obchodních možností.21. V sociální a kulturní oblasti budou na vysokých školách, ve sdělovacích prostředcích, na územních samosprávných celcích, v technologiích a v jiných oblastech společného zájmu prováděny decentralizované programy výměn mezi občanskými společnostmi Evropské unie a středomořskými partnery.Dále se budou v rámci evropsko-středomořského partnerství brát v úvahu opatření, jako jsou dialogy, projekty společného zájmu nebo vytvoření sítí, aby se podpořily územní samosprávné celky, kulturní dialog, sdělovací prostředky, výměna mládeže a výměna mezi občanskými společnostmi. Výzkum a vývoj technologií, převod technologií, informační a komunikační činnosti budou uplatněním moderních informačních technologií posíleny.Konečně může být poskytnuta technická pomoc k boji proti drogám, terorismu a mezinárodní trestné činnosti. Opatření by se mohla týkat výměny informací a zkušeností, slučitelnosti dat a posilování právních systémů.Pravidelné přezkoumávání a následné hodnocení22. Komise věnuje nejvyšší pozornost svědomité správě dvoustranných a regionálních programů, jakož i jednotlivým projektům a programům financovaným těmito programy. Bude prováděno jejich pravidelné přezkoumávání a následné hodnocení. Takové analýzy budou zahrnovat posouzení, do jaké míry bylo dosaženo specifických cílů, ekonomické životaschopnosti a poměru nákladů a užitku různých opatření, jakož i jejich přínosu k celkovému evropsko-středomořskému partnerství. Zvláštní pozornost bude věnována otázce, do jaké míry byla v programech a projektech zohledněna hlavní hlediska těchto pokynů. Výsledky těchto analýz budou sděleny členským státům.[1] Evropská rada v Cannes udělila na svém zasedání dne 12. června 1995 souhlas s celkovým finančním rámcem 4685 milionů ECU pro období 1995 – 1999 třetím zemím Středomoří. Program MEDA s 3424, 5 miliony ECU tvoří největší část. Zbytek se skládá ze zvláštních protokolů zemí a tematických rozpočtových směrů.--------------------------------------------------


title: 2008/518/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/119

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 24. dubna 2007
   o uzavření účtů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2005
   (2008/518/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994, kterým se zřizuje Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (4), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0105/2007),

               1.

               konstatuje, že roční účetní závěrka Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtové roky 2004 a 2005 má tuto podobu:
               Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2005

                           (v tis. EUR)

                           2005

                           2004

                              Příjmy

                           Dotace Společenství

                           12 209

                           9 542

                           Ostatní příspěvky

                           150

                           66

                           Ostatní příjmy

                           66

                           111

                           Příjmy na PHARE

                           340

                           121

                              Příjmy celkem (a)

                              12 765

                              9 840

                              Výdaje

                              Zaměstnanci – hlava I rozpočtu

                           Platby

                           3 435

                           3 379

                           Přenesené prostředky

                           75

                           60

                              Správa – hlava II rozpočtu

                           Platby

                           1 052

                           966

                           Přenesené prostředky

                           331

                           248

                              Provozní činnosti – hlava III rozpočtu

                           Platby (1)

                           4 589

                           2 426

                           Přenesené prostředky

                           2 213

                           2 549

                              Výdaje na PHARE

                           Platby

                           133

                           0

                           Přenesené prostředky

                           206

                           0

                              Výdaje celkem (b)

                              12 035

                              9 628

                              Výsledek za daný rozpočtový rok (c = a – b)(2)

                              730

                              212

                           Přenesené a zrušené prostředky

                           404

                           887

                           Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití

                           0

                           0

                           Nevyužité prostředky pro RO (PHARE II)

                           0

                           144

                           Platby proti závazkům zrušeným v roce 2002

                           0

                           0

                           Kurzovní rozdíly

                           0

                           0

                           Částka z PHARE k vrácení Komisi

                           0

                           – 39

                           Úpravy

                           24

                           3

                              Výsledek za daný rozpočtový rok před ekonomickými úpravami (d)

                              1 158

                              1 208

                           Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku

                           – 779

                           -1 987

                              Kumulovaný výsledek před ekonomickými úpravami (e)

                              379

                              – 779

                           Rozpočtové příjmy k inkasu

                           0

                           Ostatní příjmy k inkasu

                           0

                           Přírůstky stálých aktiv

                           171

                           57

                           Odpisy

                           – 161

                           – 174

                           Zásoby

                           0

                           – 6

                           Vyřazení stálých aktiv

                           0

                           – 91

                           Odpisy

                           0

                           88

                           Různé výdaje

                           – 34

                           Kumulovaný výsledek za rozpočtový rok 2005 k vrácení Evropské komisi

                           – 379

                           PHARE III – získané předběžné financování

                           – 206

                           Poskytnuté předběžné financování

                           – 314

                           Dlouhodobé pohledávky

                           4

                           Úprava rozpočtových výdajů

                           1 990

                           Úprava příjmů

                           – 806

                           Změna uskutečněných operací

                           1 585

                           Přenesené vyplacené částky 2004–2005

                           -2 453

                              Ekonomické úpravy (f)

                              – 571

                              – 161

                              Zůstatek za rozpočtový rok (e + f)

                              587

                              – 940

                              Zdroj: Údaje agentury. Tato tabulka podává souhrnný přehled údajů uvedených v roční účetní závěrce agentury.

               2.

               schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2005;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 19.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19.12.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1112/2005 (Úř. věst. L 184, 15.7.2005, s. 5).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví přechodná opatření, jež mají uplatňovat Kypr a Estonsko, pokud jde o spalování nebo zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002Text s významem pro EHP

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0467

Úřední věstník L 160 , 30/04/2004 S. 0001 - 0003

		Rozhodnutí Komiseze dne 29. dubna 2004,kterým se stanoví přechodná opatření, jež mají uplatňovat Kypr a Estonsko, pokud jde o spalování nebo zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002(Text s významem pro EHP)(2004/467/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na článek 42 tohoto aktu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu, [1] lze za přesně vymezených okolností povolit odchylky pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu spálením nebo zakopáním v místě. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že žádnou odchylku nelze povolit pro zvířata podezřelá z nákazy přenosnou spongiformní encefalopatií (TSE) nebo pro zvířata, u nichž byla přítomnost TSE úředně potvrzena.(2) Nařízení Komise (ES) č. 811/2003 ze dne 12. května 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o zákaz opětovného použití ryb v rámci téhož druhu, zakopání nebo spálení vedlejších produktů živočišného původu a o některá přechodná opatření [2], stanoví prováděcí pravidla pro odchylky povolené podle nařízení (ES) č. 1774/2002 pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu spálením nebo zakopáním v místě.(3) Kypr a Estonsko nebudou mít k 1. květnu 2004 pro vedlejší produkty živočišného původu k dispozici provozuschopné systémy sběru, které by těmto dvěma novým členským státům umožnily splnit pravidla pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu podle nařízení (ES) č. 1774/2002. Proto je nezbytné stanovit přechodná opatření, která Kypru a Estonsku umožní pokračovat ve spalování a zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě do 1. ledna 2005.(4) Během přechodného období by Kypr a Estonsko měly přijmout nezbytná opatření k tomu, aby zabránily ohrožení zdraví lidí nebo zvířat a životního prostředí. V souladu s tím by se měla použít příslušná prováděcí pravidla pro odchylky povolené podle nařízení (ES) č. 1774/2002 pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu spálením nebo zakopáním v místě, která jsou stanovena v nařízení (ES) č. 811/2003.(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Odchylně od čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1774/2002 mohou Kypr a Estonsko na svém vlastním území do 1. ledna 2005 povolit spalování nebo zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě.2. Odchylka uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na materiál kategorie 1 uvedený v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu (i) nařízení (ES) č. 1774/2002.Článek 2Při povolování spálení nebo zakopání v místě podle článku 1 tohoto rozhodnutí přijmou Kypr a Estonsko veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránily ohrožení zdraví lidí nebo zvířat a životního prostředí v souladu s prováděcími pravidly, která stanoví články 6 a 9 nařízení (ES) č. 811/2003. O přijatých opatřeních informují Komisi do 1. května 2004.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost s výhradou a ode dne vstupu v platnost Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska.Jeho použitelnost končí dnem 1. ledna 2005.V Bruselu dne 29. dubna 2004.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 688/2004 (Úř. věst. L 112, 19.4.2004, s. 1).[2] Úř. věst. L 117, 13.5.2003, s. 14.--------------------------------------------------


title: 2013/614/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu společného podniku Artemis na rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/334

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 17. dubna 2013
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu společného podniku Artemis na rozpočtový rok 2011
   (2013/614/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na roční účetní závěrku společného podniku Artemis za rozpočtový rok 2011,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce společného podniku Artemis za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi společného podniku (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05755/2013 - C7-0040/2013),

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 74/2008 ze dne 20. prosince 2007 o založení společného podniku Artemis pro provádění společné technologické iniciativy pro vestavěné počítačové systémy (4), a zejména na čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0087/2013),

               1.

               uděluje výkonnému řediteli společného podniku Artemis absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku na rozpočtový rok 2011;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli společného podniku Artemis, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 6, 10.1.2013, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 30, 4.2.2008, s. 52.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

      ze dne 17. dubna 2013
      obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu společného podniku Artemis na rozpočtový rok 2011
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na roční účetní závěrku společného podniku Artemis za rozpočtový rok 2011,

                  —

                  s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce společného podniku Artemis za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi společného podniku (1),

                  —

                  s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05755/2013 - C7-0040/2013),

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 74/2008 ze dne 20. prosince 2007 o založení společného podniku Artemis pro provádění společné technologické iniciativy pro vestavěné počítačové systémy (4), a zejména na čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0087/2013),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že společný podnik Artemis (dále jen „společný podnik“) byl založen v prosinci 2007 na období 10 let s cílem vymezit a provádět program výzkumu pro rozvoj klíčových technologií v oblasti vestavěných počítačových systémů v různých oblastech využití s cílem posílit evropskou konkurenceschopnost a udržitelnost a umožnit vznik nových trhů a společenských aplikací;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že společný podnik začal samostatně fungovat v říjnu 2009;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že Účetní dvůr prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka společného podniku za rozpočtový rok 2011 je spolehlivá;

                  D.

                  vzhledem k tomu, že Účetní dvůr vydal své stanovisko s výhradou k legalitě a správnosti operací, na nichž se účetní závěrka společného podniku zakládá;

                  E.

                  vzhledem k tomu, že maximální příspěvek Unie společnému podniku na dobu 10 let představuje 420 000 000 EUR, které budou vyplaceny z rozpočtu sedmého rámcového programu pro výzkum;

         Rozpočtové a finanční řízení

                  1.

                  bere na vědomí, že původní rozpočet na rok 2011 zahrnoval provozní prostředky ve výši 46,6 milionů EUR a že byl přijat opravný rozpočet, který tuto částku snížil na 18 600 000 EUR; dále bere na vědomí, že zatímco míra čerpání provozních prostředků na závazky dosáhla 100 % (díky uvedenému snížení provozních prostředků na 18,6 milionu EUR), míra čerpání prostředků na platby byla pouze 51 %;

                  2.

                  je znepokojen tím, že Účetní dvůr vydal k roční účetní závěrce společného podniku výrok s výhradou o legalitě a správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, a to z toho důvodu, že společný podnik nebyl schopen posoudit, zda jeho strategie auditu prováděného ex post nabízí dostatečnou jistotu ohledně legálnosti a správnosti uskutečněných operací; vyzývá společný podnik, aby orgánu příslušnému k udělování absolutoria předložila akční plán, na jehož základě se tato případná nejistota odstraní; očekává, že Účetní dvůr bude na základě svých nezávislých auditů schopen orgánu příslušnému pro udělování absolutoria poskytnout své vlastní stanovisko k účinnosti strategie společného podniku pro provádění auditu ex post;

                  3.

                  připomíná, že společný podnik přijal v roce 2010 strategii auditu prováděného ex post, která je klíčovým nástrojem pro posuzování legálnosti a správnosti uskutečněných operací, a že tato strategie začala být uplatňována v roce 2011; konstatuje, že provádění auditu žádostí o úhradu projektových nákladů bylo postoupeno vnitrostátním orgánům příslušným pro financování v jednotlivých členských státech, ačkoli administrativní dohody s nimi podepsané praktická ustanovení o těchto auditech neobsahují; dále se z informací společného podniku dozvídá, že v důsledku různých systémů financování a vnitrostátních pravidel v jednotlivých členských státech je audit ex post uskutečnitelný pouze v případě dokončených projektů, a žádá, aby byl o výsledcích provedených auditů informován; opakuje, že společný podnik by měl bezodkladně zvýšit kvalitu svých kontrol ex-ante, zejména pokud jde o řízení grantů, a žádá, aby orgán příslušný k udělování absolutoria byl informován o výsledcích následných auditů ex post, které společný podnik provede;

                  4.

                  konstatuje, že v rozpočtu společného podniku na rok 2011 nejsou uvedeny diferencované rozpočtové prostředky na provozní výdaje, což je v rozporu s finančními předpisy společného podniku;

                  5.

                  vyjadřuje politování nad relativně nízkou mírou čerpání provozních prostředků na platby u výzev k podávání návrhů, která v roce 2008 dosahovala 86 %, v roce 2009 53 % a v roce 2010 18 %; všímá si opožděného uzavírání vnitrostátních grantových dohod ze strany členských států; je znepokojen nízkou mírou plnění rozpočtu a také činnostmi uskutečněnými společným podnikem; žádá v této souvislosti, aby byla Evropskému parlamentu předložena podrobná zpráva o pokroku dosaženém v odstraňování uvedených nedostatků, která bude obsahovat i konkrétní návrhy na postupné zvyšování míry čerpání rozpočtových prostředků;

                  6.

                  odsuzuje skutečnost, že Řecko využívá strukturálních fondů Unie pro zaplacení svých vnitrostátních příspěvků řeckým příjemcům projektů Artemis, místo aby pro tyto účely poskytlo své vnitrostátní finanční prostředky, a že společný podnik souhlasil s další účastí Řecka na projektech Artemis, ovšem neposkytuje řeckým příjemcům žádné finanční prostředky, jelikož podle nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (6) nelze na výdaje spolufinancované ze strukturálních fondů Unie získat pomoc z jiného jejího finančního nástroje; žádá Komisi, aby orgán příslušný pro udělení absolutoria co nejdříve informovala o legálnosti této situace;

                  7.

                  bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že společný podnik využívá neautomatického přenosu prostředků na platby do příštího rozpočtového roku, což však činí bez rozhodnutí správní rady, které je vyžadováno podle čl. 10 odst. 1 finančních předpisů, a že není činěn rozdíl mezi prostředky na platby přenesenými z předchozích let a prostředky na platby v rámci stávajícího roku;

         Výzvy k podávání návrhů

                  8.

                  všímá si toho, že skutečné plnění a předpokládaná hodnota výzev k podávání návrhů představuje pouze 244 000 000 EUR neboli 58 % z rozpočtu ve výši 420 000 000 EUR, který byl pro pokrytí provozních výdajů naplánován;

         Systémy vnitřní kontroly

                  9.

                  bere na vědomí, že v roce 2011 zintenzivnil společný podnik své úsilí o vytváření a provádění účinných finančních, účetních a řídicích kontrolních postupů; všímá si rovněž toho, že finanční a účetní systémy již účetní ověřil, ale související provozní postupy pro zajišťování finančních informací nikoliv, zejména postup, kterým se zprostředkovávají finanční informace o ověření platnosti žádostí o proplacení nákladů obdržených od vnitrostátních orgánů a o jejich úhradě; připomíná, že je třeba učinit další kroky, zejména s ohledem na normy vnitřní kontroly, a že společný podnik začal samostatně fungovat v říjnu 2009;

         Interní audit

                  10.

                  konstatuje, že na konci roku 2011 nebyla dosud kapacita společného podniku zajišťující jeho interní audit zřízena; připomíná, že útvar interního auditu Komise je interním auditorem společného podniku od roku 2010 a že provedl posouzení rizik, na základě jehož výsledků byl správní radě společného podniku předložen strategický plán pro audit na období 2012–2014; bere na vědomí, že vzhledem k velikosti společného podniku bude útvar Komise provádět i úlohu interního auditora;

                  11.

                  konstatuje, že finanční předpisy společného podniku nebyly dosud formálně upraveny tak, aby zahrnovaly ustanovení o pravomocích interního auditora Komise, pokud jde o souhrnný rozpočet jako celek;

         Výroční zpráva o činnosti

                  12.

                  všímá si toho, že výroční zpráva o činnosti sice poskytuje informace o výsledcích operací společného podniku, nicméně nezahrnuje posouzení efektivity systému vnitřní kontroly a má následující nedostatky:

                              —

                              nedostatek informací o plnění strategie pro audity ex post, v jehož důsledku nelze stanovit, zda tato klíčová kontrola funguje účelně, a na nějž mělo být poukázáno výhradou,

                              —

                              zpráva neposkytuje žádné informace o tom, že platnost finančních a účetních systémů byla účetním potvrzena částečně,

                              —

                              mezi údaji o plnění rozpočtu uvedenými ve výkazu prostředků na platby, který je součástí výroční zprávy o činnosti, a údaji o plnění rozpočtu uvedenými v konečné účetní závěrce jsou nevysvětlené rozdíly;

         Ostatní záležitosti týkající se řízení

                  13.

                  bere na vědomí, že společný podnik v roce 2011 vypracoval plán kontinuity činnosti a pokročil ve formalizaci politik v oblasti zabezpečení informačních technologií, ovšem je třeba vyvinout více úsilí k dokončení strategie pro obnovení provozu po kolapsu;

                  14.

                  vyjadřuje politování nad tím, že v rozporu s finančními předpisy společného podniku zatím vnitrostátní orgány příslušné pro financování nevykázaly žádné bankovní úroky z plateb předběžného financování;

                  15.

                  vítá skutečnost, že dne 3. února 2012 byla mezi společným podnikem a belgickými orgány uzavřena hostitelská dohoda o umístění kancelářských prostor, výsadách a imunitách a další podpoře, již bude Belgie poskytovat;

         Další otázky

         Případné sloučení se společným podnikem ENIAC

                  16.

                  domnívá se, že sloučení se společným podnikem ENIAC je nutno posoudit z hlediska nákladů a přínosů a že Evropský parlament by měl být o výsledcích této analýzy informován. Uvedená zpráva by měla poukázat na případné výhody a nevýhody takového sloučení;

                  17.

                  opakuje svou žádost vůči Účetnímu dvoru, aby Parlamentu v přiměřené lhůtě poskytl zvláštní zprávu o záležitostech, které se obecně objevují v souvislosti s charakterem společných podniků a které by měly společné podniky řešit spolu se svými partnery, aby se zajistil jejich přínos a účinné uskutečňování programů Unie v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací; dále poznamenává, že tatáž zpráva by měla zahrnovat hodnocení účinnosti zakládání společných podniků a jejich struktury.

         (1)  Úř. věst. C 6, 10.1.2013, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 30, 4.2.2008, s. 52.

         (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.


title: Rozhodnutí Rady 2013/533/SZBP ze dne 28. října 2013 , kterým se mění rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)

text:
               30.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 288/68

         ROZHODNUTÍ RADY 2013/533/SZBP
   ze dne 28. října 2013,
   kterým se mění rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/392/SZBP (1), které pozbývá platnosti dne 15. července 2014.

               (2)

               Stávající finanční referenční částka pokrývá období do 31. října 2013.

               (3)

               Rozhodnutí 2012/392/SZBP by proto mělo být změněno tak, aby stanovilo finanční referenční částku na zbývající období do 15. července 2014.

               (4)

               Mise EUCAP Sahel Niger bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 13 rozhodnutí 2012/392/SZBP se odstavec 1 nahrazuje tímto:

      „1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 16. července 2012 do 31. října 2013 činí 8 700 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EUCAP Sahel Niger v období od 1. listopadu 2013 do 15. července 2014 činí 6 500 000 EUR.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 28. října 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Rozhodnutí Rady 2012/392/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger) (Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 48).


title: 2012/555/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2012 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl V – Účetní dvůr

text:
               17.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 286/104

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2012
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl V – Účetní dvůr
   (2012/555/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2010 (KOM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o provedených interních auditech v roce 2010,

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení (4) o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2010 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0091/2012),

               1.

               uděluje absolutorium generálnímu tajemníkovi Účetního dvora za plnění rozpočtu Účetního dvora na rozpočtový rok 2010;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal(a) toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil(a) jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

      (2)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 286/105

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2012
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl V – Účetní dvůr
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2010 (KOM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o provedených interních auditech v roce 2010,

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení (4) o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2010 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0091/2012),

               1.

               upozorňuje na to, že audit účetní závěrky Účetního dvora byl v roce 2010 proveden externím auditorem; bere na vědomí, že nezávislý auditor došel ve své zprávě k následujícímu závěru: „Podle našeho názoru účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2010 a jeho peněžních toků za rozpočtový rok 2010 v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními pravidly Evropské unie“ (6);

               2.

               konstatuje však, že se jedná o „klasický“ audit k ověření toho „ (…), zda byly finanční operace řádně zaznamenány a vykázány, legálně a správně provedeny a zda jejich řízení bylo hospodárné, efektivní a účelné“ (Zpráva nezávislého auditora, bod 1, třetí odstavec); přeje si, aby budoucí audity vzaly v úvahu ukazatele výkonnosti a cílů;

               3.

               požaduje zlepšení kvality souhrnu údajů, který se týká počtu a typu provedených interních auditů, vydaných doporučení a opatření přijatých na základě těchto doporučení, a rovněž požaduje, aby byl tento souhrn více informativní a relevantní;

               4.

               konstatuje, že Účetní dvůr měl v roce 2010 prostředky na závazky v celkové výši 148 600 000 EUR (188 000 000 EUR v roce 2009), a že míra plnění těchto položek byla 93 % (92,1 % v roce 2009); zdůrazňuje, že rozpočet Účetního dvora je čistě správní, přičemž 80 % je vydáváno na osoby pracující v orgánu a 20 % je vynakládáno na nemovitosti, zařízení, vybavení a různé provozní výdaje;

               5.

               bere na vědomí, že míra čerpání prostředků v hlavě 1 „Osoby pracující v orgánu“ se zvýšila z 87,6 % v roce 2009 na 92,3 % v roce 2011; dále bylo v roce 2010 použito 98 % prostředků v rámci hlavy 2 „Budovy, nábytek, zařízení a různé provozní výdaje“;

               6.

               vítá skutečnost, že Účetní dvůr snížil po reorganizaci roční náklady na bezpečnostní služby o 500 000 EUR a přitom zaručil účelnější poskytování těchto služeb i lepší řízení rizik;

               7.

               žádá Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), aby urychlil šetření, jež se týká údajných nesrovnalostí, na které OLAF v roce 2010 upozornil Účetní dvůr;

               8.

               vítá skutečnost, že Účetní dvůr již provedl revizi kodexu chování svých členů a že výše uvedený kodex nyní stanoví, že prohlášení o finančních zájmech členů jsou zveřejňována na internetu;

               9.

               bere na vědomí skutečnost, že Účetní dvůr zveřejnil v roce 2010 dvě výroční zprávy, 40 zvláštních výročních zpráv (v roce 2009: 37), 14 zvláštních zpráv (v roce 2009: 18) a šest stanovisek (v roce 2009: 1); důrazně doporučuje, aby Účetní dvůr vyhodnotil v přiměřené lhůtě dopady a provádění svých závěrů obsažených ve zvláštních zprávách a informoval o svých zjištěních Výbor pro rozpočtovou kontrolu;

               10.

               domnívá se, že prevence a zjišťování střetů zájmu mají velký význam pro řádné a efektivní využívání zdrojů a rovněž pro zachování důvěry veřejnosti v instituce Unie; očekává zvláštní zprávu Účetního dvora o řešení střetů zájmu v Evropské agentuře pro bezpečnost letectví, Evropské agentuře pro chemické látky, Evropském úřadě pro bezpečnost potravin a Evropské agentuře pro léčivé přípravky do konce června 2012, jak bylo naplánováno;

               11.

               vítá profesionální a korektní spolupráci mezi Účetním dvorem a Výborem pro rozpočtovou kontrolu; oceňuje v této souvislosti opatření, která na žádost Parlamentu přijal Účetní dvůr ke zlepšení vlastní úlohy, aby jeho činnost měla širší a hlubší dopad, aby jeho postoje a zprávy byly účinnější a užitečnější a jeho systémy a postupy spolehlivější, čímž se má posílit synergie mezi oběma institucemi;

               12.

               oceňuje dobrou spolupráci mezi Účetním dvorem a Výborem pro rozpočtovou kontrolu, pokud jde o udělení absolutoria za rok 2010 společným podnikům; žádá Účetní dvůr, aby poskytl orgánu příslušnému pro udělení absolutoria zvláštní zprávu o účelnosti zřizování společných podniků a o jejich přínosu pro účinné uskutečňování programů Unie v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací;

               13.

               připomíná, že Účetní dvůr schválil strategii auditu na období 2009–2012 se stanovením těchto cílů: 1) maximalizovat celkový dopad auditů a 2) zvýšit účinnost co nejlepším využíváním zdrojů; s uspokojením konstatuje, že Účetní dvůr splnil v roce 2010 tyto priority (7):

                           —

                           byl splněn cíl vypracovat 12 až 15 zpráv o auditu výkonnosti za rok,

                           —

                           vznikly nové produkty – zpráva o rizicích a výzvách, kterým čelí nová Komise (stanovisko č. 1/2010), a nový systém pro podávání zpráv (počínaje rokem 2012) o kontrole opatření přijatých v návaznosti na doporučení Účetního dvora,

                           —

                           proběhla revize interních pravidel Účetního dvora s cílem zjednodušit rozhodovací proces zavedením senátů a posílit správu,

                           —

                           byl vypracován úplný soubor ukazatelů výkonnosti,

                           —

                           dále se rozvíjela koncepce uplatňovaná při ročním auditu plnění rozpočtu Unie (prohlášení o věrohodnosti, označované francouzskou zkratkou DAS) v souladu s doporučeními interní poradní skupiny ve spolupráci s externími odborníky,

                           —

                           některá pracovní místa byla přesunuta z podpůrných útvarů do auditu;

               14.

               vítá skutečnost, že počet pracovních míst pro úkoly spojené s auditem vzrostl o 6 % (8);

               15.

               konstatuje, že v roce 2010 měl Účetní dvůr ve stavu 889 úředníků, 48 smluvních zaměstnanců a 17 přidělených národních expertů; 557 úředníků bylo přiděleno do auditních skupin, z toho 123 do kanceláří členů Účetního dvora; ocenil by, kdyby výroční zpráva v budoucnu obsahovala podrobnou tabulku uvádějící veškeré lidské zdroje, které má Účetní dvůr k dispozici, a to v členění podle kategorií, platových tříd, pohlaví, účasti na odborném vzdělávání a státní příslušnosti;

               16.

               domnívá se, že pro další optimalizaci činnosti Účetního dvora by se měl ještě mnohem větší počet úředníků Účetního dvora specializovat výhradně na úkoly spojené s auditem a na jejich provádění; v budoucnu očekává nárůst tohoto podílu;

               17.

               bere rovněž na vědomí, že Účetní dvůr uskutečnil celkem 376 misí, z toho 351 misí v členských státech a 25 misí u jiných příjemců financování (Francie: 52, Německo: 38, Spojené království: 32, Itálie: 30; Španělsko: 26, Nizozemsko: 23, Švédsko: 15, Portugalsko: 14, Řecko: 13, Dánsko: 12; Lucembursko: 11, Maďarsko: 10, Polsko: 10);

               18.

               žádá Účetní dvůr, aby do svých budoucích pracovních programů začlenil – s určitým časovým odstupem – systematické monitorování konkrétních minulých auditů s cílem posoudit dosažený pokrok;

               19.

               vyjadřuje uspokojení nad tím, že Účetní dvůr provádí posouzení účinného a účelného využívání zdrojů za použití klíčových ukazatelů výkonnosti; bere na vědomí trvalý pokrok; uvítal by však, kdyby Účetní dvůr ještě rozšířil předkládání předběžných zjištění ve stanovené lhůtě (což by mu umožnilo ověřit u auditovaných subjektů věcnou správnost svých hlavních zjištění) (9);

               20.

               poznamenává, že podle návrhu budoucího finančního nařízení by mohly agentury po konzultaci s Účetním dvorem jmenovat nezávislého externího auditora, který by ověřil, zda je plnění rozpočtu agentury v souladu s ustanoveními finančního nařízení; konstatuje, že Účetní dvůr by pak vzal zprávu externího auditora v úvahu při formulování svého stanoviska; připomíná, že Účetní dvůr zahájil v roce 2011 pilotní projekt s nadací Eurofound (Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek);

               21.

               se zájmem sleduje tento pilotní projekt a jeho výsledky; uvědomuje si výhody, které by tento nový postup mohl přinést při racionalizaci pracovní zátěže Účetního dvora; domnívá se však, že výsledky by měly být především hodnoceny na základě porovnání kvality a ukazatelů časové náročnosti a nákladů;

               22.

               vyzývá Účetní dvůr, aby zvážil provedení hloubkového hodnocení dozorčích a kontrolních systémů v Radě do konce roku 2012, jak je uvedeno v usnesení o udělení absolutoria na rok 2009 (10), jež přijal Parlament (bod 8);

               23.

               se zájmem očekává analýzu srovnávacího hodnocení, které Účetní dvůr hodlá zahájit v roce 2012; potvrzuje svůj záměr vypracovat zprávu z vlastního podnětu o zlepšeních, která by mohla být Účetnímu dvoru navržena; chtěl by obdržet informace o plnění závěrů z minulého srovnávacího hodnocení;

               24.

               potvrzuje rovněž svůj záměr navrhnout revizi pravidel pro jmenování kandidátů do Účetního dvora s cílem zlepšit podmínky požadované pro lepší adaptaci Účetního dvora na současné i budoucí naléhavé úkoly.

      (1)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

      (2)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. C 267, 9.9.2011, s. 3.

      (7)  Výroční zpráva o činnosti za rok 2010, s. 26.

      (8)  Výroční zpráva o činnosti za rok 2010, s. 34.

      (9)  Výroční zpráva o činnosti za rok 2010, s. 30.

      (10)  Úř. věst. L 250 ze dne 27.9.2011, s. 94.


title: 2007/856/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2007 o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980

text:
               29.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 347/1

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 8. listopadu 2007
   o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980
   (2007/856/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2005, a zejména na čl. 3 odst. 4 tohoto aktu,
   s ohledem na doporučení Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Úmluva o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (dále jen „úmluva z roku 1980“) byla otevřena k podpisu v Římě dne 19. června 1980 a v platnost vstoupila dne 1. dubna 1991.

               (2)

               Úmluva z roku 1980 byla doplněna prvním a druhým protokolem ze dne 19. prosince 1988 o jejím výkladu Soudním dvorem Evropských společenství (2) (dále jen „první a druhý protokol z roku 1988“).

               (3)

               Řecká republika přistoupila k úmluvě z roku 1980 úmluvou ze dne 10. dubna 1984 (3) (dále jen „úmluva z roku 1984“), která vstoupila v platnost dne 1. dubna 1991.

               (4)

               Španělské království a Portugalská republika přistoupily k úmluvě z roku 1980 úmluvou ze dne 18. května 1992 (4) (dále jen „úmluva z roku 1992“), která vstoupila v platnost dne 1. září 1993.

               (5)

               Rakouská republika, Finská republika a Švédské království přistoupily k úmluvě z roku 1980 úmluvou ze dne 29. listopadu 1996 (5) (dále jen „úmluva z roku 1996“), která vstoupila v platnost dne 1. října 1998.

               (6)

               Po přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii byla dne 14. dubna 2005 podepsána úmluva o přistoupení těchto nových členských států k úmluvě z roku 1980 a k prvnímu a druhému protokolu z roku 1988 (6) (dále jen „úmluva z roku 2005“). Uvedená úmluva dosud nevstoupila v platnost mezi všemi členskými státy.

               (7)

               Podle čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení z roku 2005 přistupují Bulharsko a Rumunsko k úmluvám a protokolům uzavřeným mezi členskými státy, jež jsou uvedeny v příloze I uvedeného aktu ve znění rozhodnutí Rady 2007/857/ES (7). Ty zahrnují mimo jiné úmluvu z roku 1980, první a druhý protokol z roku 1988 a úmluvy z let 1984, 1992, 1996 a 2005. Vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem určeným Radou.

               (8)

               V souladu s čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení z roku 2005 má Rada provést úpravy, které jsou nezbytné z důvodů přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k uvedeným úmluvám a protokolům,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V článku 2 prvního protokolu z roku 1988 o výkladu úmluvy z roku 1980 Soudním dvorem Evropských společenství se písmeno a) mění takto:

               a)

               mezi druhou a třetí odrážku se vkládá nová odrážka, která zní:

                           „—

                           v Bulharsku:

                              Върховен касационен съд
                              a Върховен административен съд,“;

               b)

               mezi dvacátou a dvacátou první odrážku se vkládá nová odrážka, která zní:

                           „—

                           v Rumunsku:

                              Înalta Curte de Casație și Justiție,“.

         Článek 2
   1.   Úmluva z roku 1980, první a druhý protokol z roku 1988 a úmluvy z let 1984, 1992 a 1996, ve znění tohoto rozhodnutí, vstupují v platnost mezi Bulharskou republikou, Rumunskem a ostatními členskými státy dnem 15. ledna 2008.
   2.   Úmluva z roku 2005 vstupuje v platnost dnem 15. ledna 2008 mezi Bulharskou republikou, Rumunskem a členskými státy, pro něž vstoupila v platnost před uvedeným dnem.
   3.   Úmluva z roku 2005 vstupuje v platnost mezi Bulharskou republikou, Rumunskem a členskými státy, pro něž doposud úmluva nevstoupila v platnost, dnem uvedeným v čl. 5 odst. 2 uvedené úmluvy.
   Článek 3
   Znění úmluvy z roku 1980, prvního a druhého protokolu z roku 1988 a úmluv z let 1984, 1992, 1996 a 2005 sepsaná v bulharském a rumunském jazyce, jež jsou připojena k tomuto rozhodnutí, jsou platná za stejných podmínek jako ostatní jazyková znění těchto úmluv a protokolů.
   Jediné vyhotovení těchto znění v jazycích bulharském a rumunském bude uloženo v archivu Generálního sekretariátu Rady Evropské unie spolu s ostatními platnými zněními.
   Generální tajemník předá vládám Bulharské republiky a Rumunska ověřený opis úmluv a protokolů uvedených v prvním pododstavci v jazycích anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 8. listopadu 2007.

            Za Radu

            předseda

         R. PEREIRA

      (1)  Stanovisko ze dne 11. října 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 48, 20.2.1989, s. 1 a Úř. věst. L 48, 20.2.1989, s. 17.

      (3)  Úř. věst. L 146, 31.5.1984, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 333, 18.11.1992, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 15, 15.1.1997, s. 10.

      (6)  Úř. věst. C 169, 8.7.2005, s. 1.

      (7)  Viz strana 3 tohoto Úředního věstníku.