title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/300 ze dne 17. února 2017 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu

text:
               21.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/219

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/300
   ze dne 17. února 2017
   o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 8. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/819/SZBP (1) o jmenování pana Alexandera RONDOSE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro oblast Afrického rohu. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 28. února 2017.

               (2)

               Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o další období 16 měsíců.

               (3)

               Zvláštní zástupce Evropské unie bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zvláštní zástupce Evropské unie
   1.   Mandát pana Alexandera RONDOSE jako zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu se prodlužuje do 30. června 2018. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.
   2.   Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Afrického rohu Džibutskou republiku, Stát Eritrea, Etiopskou federativní demokratickou republiku, Keňskou republiku, Somálskou federativní republiku, Súdánskou republiku, Jihosúdánskou republiku a Ugandskou republiku. V otázkách s širšími regionálními důsledky zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje se zeměmi a regionálními subjekty mimo oblast Afrického rohu.
   Článek 2
   Politické cíle
   1.   Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu, jak jsou stanoveny ve strategickém rámci přijatém dne 14. listopadu 2011, regionálním akčním plánu pro oblast Afrického rohu 2015–2020 přijatém dne 26. října 2015 a v příslušných závěrech Rady, totiž aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení mírového soužití a trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v jednotlivých zemích regionu i mezi nimi. Zvláštní zástupce EU rovněž přispívá ke zvyšování kvality, intenzity, dopadu a viditelnosti mnohostranného zapojení Unie v oblasti Afrického rohu.
   2.   Mezi politické cíle, k nimž zvláštní zástupce EU přispívá, patří mimo jiné:

               a)

               trvalá stabilizace oblasti Afrického rohu, zejména z hlediska regionálního rozměru;

               b)

               vyřešení konfliktů, konkrétně v Somálsku, Jižním Súdánu a Súdánu, a zamezení potenciálních konfliktů mezi zeměmi v regionu nebo uvnitř jednotlivých zemí nebo včasné varování před možnými takovými konflikty;

               c)

               podpora politické, bezpečnostní a hospodářské regionální spolupráce;

               d)

               zlepšené řízení smíšených migračních toků z Afrického rohu a v rámci Afrického rohu při současném řešení základních příčin těchto toků.

         Článek 3
   Mandát
   1.   K dosažení politických cílů Unie ve vztahu k oblasti Afrického rohu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:

               a)

               spolupracovat na základě strategického rámce a regionálního akčního plánu se všemi příslušnými zainteresovanými stranami v regionu, s vládami, regionálními orgány, mezinárodními a regionálními organizacemi, občanskou společností a diasporami s cílem podpořit dosažení cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v regionu;

               b)

               spolupracovat s čelnými aktéry mimo region, kteří mohou v oblasti Afrického rohu uplatnit svůj vliv, v zájmu řešení otázek širší regionální stability, mimo jiné s ohledem na oblast Rudého moře a západní části Indického oceánu a na financování africké mise v Somálsku (AMISOM). Jedná se o dvoustrannou spolupráci se Spojenými státy americkými, zeměmi Zálivu, Egyptem, Tureckem, Čínou, regionální kontakty s Radou pro spolupráci v Zálivu a součinnost s dalšími případnými relevantními aktéry;

               c)

               zastupovat Unii podle potřeby na příslušných mezinárodních fórech a zajišťovat viditelnost podpory Unie při řešení krizí, řešení konfliktů a jejich předcházení;

               d)

               podněcovat a podporovat efektivní politickou a bezpečnostní spolupráci a hospodářskou integraci v regionu prostřednictvím partnerství Unie s Africkou unií (AU) a regionálními organizacemi, zejména s Mezivládním úřadem pro rozvoj (IGAD);

               e)

               sledovat politický vývoj v regionu a přispívat k rozvoji politiky Unie vůči tomuto regionu, mimo jiné ve vztahu k Eritreji, Etiopii, Somálsku, Súdánu, Jižnímu Súdánu, sporu o džibutsko-eritrejskou hranici, provádění Alžírské dohody, iniciativě pro povodí Nilu a k dalším otázkám v regionu, které mají dopad na jeho bezpečnost, stabilitu a prosperitu;

               f)

               ve vztahu k Somálsku v úzké koordinaci s vedoucím delegace Unie v Somálsku a s příslušnými regionálními a mezinárodními partnery, včetně zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Somálsko, AU a IGAD, nadále aktivně přispívat k opatřením a iniciativám, které povedou k další stabilizaci Somálska, podporovat novou dohodu o partnerství na základě výsledků nové dohody z roku 2013 a dokončení procesu formování federativního státního uspořádání a usnadnit politickou transformaci po dokončení volebního procesu. Kromě toho bude zvláštní zástupce EU i nadále podporovat rozvoj bezpečnostního sektoru v Somálsku, mimo jiné prostřednictvím unijních misí SBOP rozmístěných v regionu, a v těsné konzultaci s členskými státy pracovat na lepší koordinaci mezinárodních dárců pro podporu bezpečnostního sektoru v Somálsku;

               g)

               ve vztahu k Súdánu a v úzké spolupráci s vedoucími delegací EU v Chartúmu a při AU v Addis Abebě přispívat k provázanosti a účinnosti politiky Unie vůči Súdánu a podporovat politická řešení probíhajících konfliktů v Dárfúru a v oblasti Jižního Kordofánu a Modrého Nilu a problematiky národního usmíření prostřednictvím komplexního politického procesu. V tomto ohledu bude zvláštní zástupce EU přispívat k soudržnému přístupu mezinárodního společenství s AU, zejména s Prováděcím panelem AU na vysoké úrovni pro Súdán a Jižní Súdán (AUHIP), s OSN a s dalšími předními regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami, mimo jiné s vědomím nutnosti podporovat mírové soužití Súdánu a Jižního Súdánu, zejména prováděním dohod z Addis Abeby a vyřešením zbývajících otázek týkajících se období po skončení platnosti souhrnné mírové dohody;

               h)

               pokud jde o Jižní Súdán, s ohledem na dohodu o vyřešení konfliktu v Jižním Súdánu pokračovat ve spolupráci na regionální úrovni, zejména s OSN, AU, IGAD, sousedními zeměmi Jižního Súdánu a dalšími předními mezinárodními partnery, s cílem zajistit provádění uvedené dohody a předcházet dalším konfliktům. V tomto ohledu bude zvláštní zástupce EU úzce spolupracovat s vedoucími delegací Unie v Jubě a při AU v Addis Abebě;

               i)

               zkoumat přeshraniční problémy, zejména v oblasti migrace, a na požádání vést s relevantními zúčastněnými stranami dialog o otázkách migrace a obecněji přispívat k unijní migrační a uprchlické politice s ohledem na daný region v souladu s politickými prioritami Unie s cílem posílit spolupráci, a to i na navracení a zpětném přijímání;

               j)

               pozorně sledovat další přeshraniční výzvy s dopadem na oblast Afrického rohu, se zaměřením na radikalizaci a terorismus, ale i na námořní bezpečnost a pirátství, organizovanou trestnou činnost, převaděčství a pašování zbraní, produktů z přírodních zdrojů, drog a jiného zboží, a na veškeré politické a bezpečnostní důsledky humanitárních krizí;

               k)

               podporovat v celém regionu přístup humanitární pomoci;

               l)

               přispívat k provádění rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP (2) a politiky Unie v oblasti lidských práv ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie související s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000), mimo jiné sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním příslušných doporučení.

         2.   Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:

               a)

               podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem aktivní podpory komplexního politického přístupu Unie k oblasti Afrického rohu;

               b)

               udržuje přehled o veškeré činnosti Unie.

         Článek 4
   Provádění mandátu
   1.   Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu z pověření vysokého představitele.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
   3.   Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a jejími příslušnými útvary a s příslušnými delegacemi Unie v regionu a s Komisí.
   4.   Zvláštní zástupce EU působí především přímo v regionu, přičemž zajistí svou pravidelnou přítomnost v ústředí ESVČ.
   Článek 5
   Financování
   1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2017 do 30. června 2018 činí 3 400 000 EUR.
   2.   Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
   Článek 6
   Sestavení a složení týmu
   1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU o složení svého týmu průběžně a neprodleně informuje Radu a Komisi.
   2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí vysílající členský stát, vysílající orgán Unie nebo ESVČ. K práci u zvláštního zástupce EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
   3.   Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
   4.   S cílem přispět k soudržnosti a souladu činností členů týmu zvláštního zástupce EU jsou tito pracovníci zařazeni do příslušných oddělení ESVČ nebo delegací Unie.
   Článek 7
   Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
   Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a jeho personálu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
   Článek 8
   Bezpečnost utajovaných informací EU
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (3).
   Článek 9
   Přístup k informacím a logistická podpora
   1.   Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
   2.   Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie v regionu nebo členské státy.
   Článek 10
   Bezpečnost
   V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:

               a)

               na základě pokynů ESVČ vypracuje konkrétní bezpečnostní plán zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření, řízení bezpečných přesunů personálu do dané oblasti územní působnosti a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a poskytne pohotovostní plán a evakuační plán mise;

               b)

               zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v dané oblasti územní působnosti;

               c)

               zajistí, aby všichni členové týmu zvláštního zástupce EU, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti územní působnosti náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika, které pro oblast vyhodnotí ESVČ;

               d)

               zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.

         Článek 11
   Podávání zpráv
   1.   Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Zvláštní zástupce EU může podávat zprávy Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
   2.   V koordinaci s delegacemi Unie v oblasti podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
   Článek 12
   Koordinace
   1.   Zvláštní zástupce EU přispívá k jednotě, konzistentnosti a efektivitě opatření Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány konzistentním způsobem za účelem dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU musí být koordinovány s činnostmi delegací Unie a Komise. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
   2.   Na místě jsou udržovány úzké styky s příslušnými vedoucími misí členských států delegací Unie. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění jeho mandátu. Zvláštní zástupce EU v úzké koordinaci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace veliteli sil operace EUNAVFOR Atalanta, veliteli mise EUTM Somalia a vedoucímu mise EUCAP Somálsko. Zvláštní zástupce EU, velitelé operací EU a civilní velitel operace se podle potřeby navzájem konzultují.
   3.   Zvláštní zástupce EU úzce spolupracuje s orgány zúčastněných zemí, OSN, AU, IGAD, dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami a rovněž s občanskou společností v regionu.
   Článek 13
   Pomoc ve vztahu k nárokům
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu jsou nápomocni při poskytování informací při řešení veškerých nároků a závazků vyplývajících z mandátů předchozích zvláštních zástupců EU v Súdánu a Jižním Súdánu a poskytují k tomuto účelu administrativní pomoc a přístup k relevantním dokumentům.
   Článek 14
   Přezkum
   Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do 30. září 2017 zprávu o pokroku a do 31. března 2018 souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
   Článek 15
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 17. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. BARTOLO

      (1)  Rozhodnutí Rady 2011/819/SZBP ze dne 8. prosince 2011 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu (Úř. věst. L 327, 9.12.2011, s. 62).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP (Úř. věst. L 76, 22.3.2011, s. 56).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů

text:
               13.8.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 218/129

      ROZHODNUTÍ RADY 2008/633/SVV
   ze dne 23. června 2008
   o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (1) byl zřízen VIS jako systém pro výměnu vízových údajů mezi členskými státy. Zřízení VIS představuje jednu z hlavních iniciativ v rámci politik Evropské unie zaměřených na vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Cílem VIS by mělo být zlepšit provádění společné vízové politiky a VIS by rovněž měl přispívat k vnitřní bezpečnosti a k boji proti terorismu za jasně definovaných a kontrolovaných podmínek.

               (2)

               Na zasedání dne 7. března 2005 přijala Rada závěry stanovící, že „pro plné dosažení cíle zlepšení vnitřní bezpečnosti a boje proti terorismu“ by měl být orgánům členských států příslušným pro otázky vnitřní bezpečnosti „při plnění jejich povinností týkajících se prevence, odhalování a vyšetřování trestných činů včetně teroristických činů a hrozeb“ zaručen přístup do VIS „podléhající přísnému dodržování pravidel na ochranu osobních údajů“.

               (3)

               Pro boj proti terorismu a jiným závažným trestným činům je důležité, aby příslušné služby měly podle své působnosti úplné a aktuální informace. Příslušné vnitrostátní služby členských států potřebují informace, aby mohly plnit své úkoly. Informace obsažené ve VIS mohou být nezbytné pro účely předcházení terorismu a závažným trestným činům a pro boj proti nim, a proto by měly být určeným orgánům přístupné k nahlédnutí za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.

               (4)

               Evropská rada navíc uvedla, že Europol má klíčový význam pro spolupráci mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti, protože podporuje předcházení trestné činnosti, analýzy a vyšetřování na úrovni Unie. Proto by měl mít k údajům VIS v rámci svých úkolů a v souladu s úmluvou ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (2) přístup také Europol.

               (5)

               Toto rozhodnutí doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (3) tím, že stanoví právní základ podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii povolující určeným orgánům a Europolu přístup do VIS.

               (6)

               Je nezbytné určit příslušné orgány členských států a ústřední přístupové body, jimiž by byl přístup umožňován, a vést seznam operativních složek v rámci určených orgánů, které mají povolen přístup do VIS za konkrétními účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů, jak je uvedeno v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (4). Důležité je zajistit, aby řádně zmocnění pracovníci mající právo přístupu do VIS byli omezeni pouze na ty, kteří „potřebují získat informace“ a mají patřičné znalosti o bezpečnosti údajů a pravidlech ochrany údajů.

               (7)

               Žádosti o přístup do VIS by měly operační složky v rámci určených orgánů podávat ústředním přístupovým bodům. Ústřední přístupové body by měly žádosti o přístup do VIS vyřídit po ověření, zda jsou splněny všechny podmínky pro přístup. Ve výjimečných naléhavých případech by měly ústřední přístupové body vyřídit žádost neprodleně a ověření provést až poté.

               (8)

               Pro účely ochrany osobních údajů, a zejména za účelem vyloučení běžného přístupu, by zpracovávání údajů VIS mělo probíhat pouze v jednotlivých případech. Takový konkrétní případ nastane zejména tehdy, je-li konzultační přístup spojen s konkrétní událostí nebo s nebezpečím spojeným se závažnou trestnou činností nebo s konkrétní osobou či osobami, u nichž se lze vážně domnívat, že spáchají nebo již spáchaly teroristické trestné činy nebo jiné závažné trestné činy nebo že jsou s takovou osobou nebo osobami v relevantním vztahu. Určené orgány a Europol by tudíž měly údaje obsažené ve VIS vyhledávat pouze tehdy, pokud mají rozumné důvody se domnívat, že jim toto vyhledávání poskytne informace, jež jim zásadním způsobem pomohou při prevenci, odhalování či vyšetřování závažných trestných činů.

               (9)

               Jakmile vstoupí v platnost navrhované rámcové rozhodnutí Rady o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech, mělo by se vztahovat na osobní údaje zpracovávané podle tohoto rozhodnutí. Dokud však pravidla stanovená v rámcovém rozhodnutí nebudou použitelná a aby je bylo možné doplňovat, musí být přijata odpovídající ustanovení, aby byla zajištěna nezbytná ochrana údajů. Každý členský stát by měl ve svém vnitrostátním právu zajistit náležitou úroveň ochrany údajů, která přinejmenším odpovídá úrovni vyplývající z Úmluvy Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracovávání osobních údajů a která odpovídá judikatuře podle článku 8 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a podle dodatkového protokolu k uvedené úmluvě ze dne 8. listopadu 2001 v případě členských států, které jej ratifikovaly, a vzít přitom v úvahu doporučení Výboru ministrů Rady Evropy č. R (87) 15 ze dne 17. září 1987 o používání osobních údajů v policejní oblasti.

               (10)

               Účinné sledování uplatňování tohoto rozhodnutí by mělo být v pravidelných odstupech hodnoceno.

               (11)

               Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž stanovení povinností a podmínek pro konzultační přístup určených orgánů členských států a Europolu k údajům VIS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Evropské unie, může Rada přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a v článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

               (12)

               V souladu s článkem 47 Smlouvy o Evropské unii se toto rozhodnutí nedotýká pravomocí Evropského společenství, zejména tak, jak jsou vykonávány v rámci nařízení (ES) č. 767/2008 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5).

               (13)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
                   (6). Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.

               (14)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
                   (7). Irsko se tudíž nepodílí na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.

               (15)

               V souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2006/960/SVV ze dne 18. prosince 2006 o zjednodušení výměny operativních a jiných informací mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie (8) však informace uvedené ve VIS mohou být poskytovány Spojenému království a Irsku příslušnými orgány členských států, jejichž určené orgány mají přístup do VIS podle tohoto rozhodnutí. Informace vedené ve vnitrostátních rejstřících víz Spojeného království a Irska mohou být poskytovány příslušným donucovacím orgánům v jiných členských státech. Jakákoli forma přímého přístupu pro ústřední orgány Spojeného království a Irska do VIS by za současného stavu jejich účasti na schengenském acquis vyžadovala dohodu mezi Společenstvím a těmito členskými státy, případně doplněnou o jiná pravidla podrobněji upravující podmínky a postupy pro takový přístup.

               (16)

               Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí, s výjimkou článku 7, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                   (9), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu B rozhodnutí Rady 1999/437/ES (10) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.

               (17)

               Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí, s výjimkou článku 7, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (11).

               (18)

               S výjimkou článku 6 je toto rozhodnutí aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003 a čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.

               (19)

               Toto rozhodnutí dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti
   Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Evropský policejní úřad (Europol) získat konzultační přístup do Vízového informačního systému (VIS) za účelem prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů.
   Článek 2
   Definice
   1.   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „Vízovým informačním systémem (VIS)“ Vízový informační systém zřízený rozhodnutím 2004/512/ES;

               b)

               „Europolem“ Evropský policejní úřad zřízený Úmluvou ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu („Úmluva o Europolu“);

               c)

               „teroristickými trestnými činy“ trestné činy podle vnitrostátního práva, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle článků 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (12);

               d)

               „závažnými trestnými činy“ druhy trestných činů, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2002/584/SVV;

               e)

               „určenými orgány“ orgány příslušné pro prevenci, odhalování či vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů, které členské státy určí podle článku 3.

         2.   Použijí se rovněž definice obsažené v nařízení (ES) č. 767/2008.
   Článek 3
   Určené orgány a ústřední přístupové body
   1.   Členské státy určí orgány uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. e), které mají na základě tohoto rozhodnutí povolen přístup k údajům VIS.
   2.   Každý členský stát vede seznam určených orgánů. Do 2. prosince 2008 oznámí každý členský stát prohlášením Komisi a generálnímu sekretariátu Rady své určené orgány a toto své prohlášení může kdykoli změnit nebo nahradit jiným prohlášením.
   3.   Každý členský stát určí jeden nebo více ústředních přístupových bodů, prostřednictvím kterých se přístup provádí. Členské státy mohou určit více než jeden přístupový bod, aby zohlednily svou organizační a správní strukturu při plnění svých ústavních nebo právních požadavků. Do 2. prosince 2008 oznámí každý členský stát prohlášením Komisi a generálnímu sekretariátu Rady svůj ústřední přístupový bod nebo body a své prohlášení může kdykoli změnit nebo nahradit jiným prohlášením.
   4.   Komise zveřejní prohlášení uvedená v odstavcích 2 a 3 v Úředním věstníku Evropské unie.
   5.   Každý členský stát vede na vnitrostátní úrovni seznam operativních složek v rámci určených orgánů, které mají právo přístupu do VIS prostřednictvím ústředního přístupového bodu.
   6.   Pouze řádně zmocnění pracovníci operativních složek a ústředních přístupových bodů mají právo přístupu do VIS v souladu s článkem 4.
   Článek 4
   Postup přístupu do VIS
   1.   Pokud jsou splněny podmínky článku 5, podají operativní složky uvedené v čl. 3 odst. 5 odůvodněnou písemnou nebo elektronickou žádost o přístup do VIS ústřednímu přístupovému bodu podle čl. 3 odst. 3. Po přijetí žádosti o přístup ověří ústřední přístupový bod, zda jsou splněny podmínky pro přístup uvedené v článku 5. Jsou-li splněny všechny podmínky pro přístup, řádně zmocnění pracovníci ústředního přístupového bodu žádost vyřídí. Zpřístupněné údaje z VIS se předávají operativním složkám uvedeným v čl. 3 odst. 5 takovým způsobem, aby nebyla narušena bezpečnost těchto údajů.
   2.   Ve výjimečných naléhavých případech může ústřední přístupový bod přijímat písemné, elektronické nebo ústní žádosti. V tom případě vyřídí ústřední přístupový bod žádost neprodleně a až následně ověří, zda jsou splněny všechny podmínky článku 5, včetně toho, zda nastal výjimečný naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného prodlení po vyřízení žádosti.
   Článek 5
   Podmínky pro přístup k údajům VIS určenými orgány členských států
   1.   Konzultační přístup určených orgánů do VIS se uskutečňuje v rozsahu jejich pravomocí, jsou-li splněny tyto podmínky:

               a)

               konzultační přístup je nutný z důvodu prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů;

               b)

               konzultační přístup je v konkrétním případě nezbytný;

               c)

               existují rozumné důvody domnívat se, že nahlédnutí do údajů VIS podstatně přispěje k prevenci, odhalení nebo vyšetření jakéhokoli daného trestného činu.

         2.   Nahlédnutí do VIS je omezeno na vyhledávání jakéhokoli z těchto údajů VIS v souboru žádosti:

               a)

               příjmení, rodné příjmení (dřívější příjmení); jméno (jména); pohlaví; datum, místo a země narození;

               b)

               současná státní příslušnost a státní příslušnost při narození;

               c)

               druh a číslo cestovního dokladu, orgán, který jej vydal, datum vydání a skončení platnosti;

               d)

               hlavní cíl cesty a délka zamýšleného pobytu;

               e)

               účel cesty;

               f)

               zamýšlený den příjezdu a odjezdu;

               g)

               zamýšlený hraniční přechod prvního vstupu nebo zamýšlená trasa průjezdu;

               h)

               bydliště;

               i)

               otisky prstů;

               j)

               druh víza a číslo vízového štítku;

               k)

               podrobnosti o osobě, která zaslala pozvání nebo odpovídá za úhradu nákladů na pobyt žadatele.

         3.   Při nahlédnutí do VIS se v případě shody umožní přístup ke všem údajům uvedeným v odstavci 2 a

               a)

               k jakýmkoli dalším údajům uvedeným ve formuláři žádosti;

               b)

               k fotografiím;

               c)

               k údajům uvedeným v souvislosti s jakýmkoli vízem uděleným nebo neuděleným, prohlášeným za neplatné od počátku, zrušeným či s prodlouženou platností.

         Článek 6
   Podmínky pro přístup určených orgánů členského státu, na nějž se ještě nezačalo vztahovat nařízení (ES) č. 767/2008, k údajům VIS
   1.   Konzultační přístup do VIS určených orgánů členského státu, na něž se ještě nezačalo vztahovat nařízení (ES) č. 767/2008, se uskutečňuje v rozsahu jejich pravomocí a

               a)

               za podmínek stanovených v čl. 5 odst. 1 a

               b)

               na základě řádně odůvodněné písemné nebo elektronické žádosti zaslané určenému orgánu členského státu, na který se vztahuje nařízení (ES) č. 767/2008; tento orgán požádá poté ústřední přístupový bod svého členského státu o nahlédnutí do VIS.

         2.   Členský stát, na který se nařízení (ES) č. 767/2008 ještě nezačalo vztahovat, zpřístupní své údaje o vízech členským státům, na které se nařízení (ES) č. 767/2008 vztahuje, na základě řádně odůvodněné písemné nebo elektronické žádosti za podmínek stanovených v čl. 5 odst. 1.
   3.   Ustanovení čl. 8 odst. 1 a 3 až 6, čl. 9 odst. 1, čl. 10 odst. 1 a 3, článku 12 a čl. 13 odst. 1 a 3 se použijí přiměřeně.
   Článek 7
   Podmínky pro přístup Europolu k údajům VIS
   1.   Konzultační přístup Europolu do VIS se uskutečňuje v rozsahu jeho mandátu a

               a)

               v případě, kdy je to nezbytné pro účely plnění jeho úkolů podle čl. 3 odst. 1 bodu 2 Úmluvy o Europolu a pro účely zvláštních analýz uvedených v článku 10 Úmluvy o Europolu, nebo

               b)

               v případě, kdy je to nezbytné pro účely plnění jeho úkolů podle čl. 3 odst. 1 bodu 2 Úmluvy o Europolu a pro účely analýzy obecné povahy a analýzy strategického typu uvedených v článku 10 Úmluvy o Europolu za předpokladu, že s údaji VIS poskytovanými Europolem je před takovým zpracováním nakládáno anonymně a jsou uchovávány ve formě, která již neumožňuje zjištění totožnosti subjektu údajů.

         2.   Ustanovení čl. 5 odst. 2 a 3 se použijí přiměřeně.
   3.   Europol určí specializovanou složku pro účely tohoto rozhodnutí složenou ze zaměstnanců Europolu řádně oprávněných jednat jako ústřední přístupový bod pro konzultační přístup do VIS.
   4.   Zpracování informací získaných Europolem na základě přístupu do VIS podléhá souhlasu členského státu, který do VIS tyto údaje vložil. Tento souhlas lze získat prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu.
   Článek 8
   Ochrana osobních údajů
   1.   Zpracovávání osobních údajů, do nichž bylo nahlédnuto na základě tohoto rozhodnutí, podléhá následujícím pravidlům a vnitrostátnímu právu nahlížejícího členského státu. S ohledem na zpracovávání osobních údajů, do nichž bylo nahlédnuto na základě tohoto rozhodnutí, zajistí každý členský stát ve svém vnitrostátním právu náležitou úroveň ochrany údajů, která přinejmenším odpovídá úrovni vyplývající z Úmluvy Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracovávání osobních údajů a z dodatkového protokolu k uvedené úmluvě ze dne 8. listopadu 2001 v případě členských států, které jej ratifikovaly, a vezme přitom v úvahu doporučení Výboru ministrů Rady Evropy č. R (87) 15 ze dne 17. září 1987 o používání osobních údajů v policejní oblasti.
   2.   Zpracovávání osobních údajů Europolem na základě tohoto rozhodnutí musí být v souladu s Úmluvou o Europolu a prováděcími předpisy k ní a musí být pod dohledem nezávislého společného kontrolního orgánu zřízeného článkem 24 uvedené úmluvy.
   3.   Osobní údaje získané z VIS na základě tohoto rozhodnutí se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů.
   4.   Osobní údaje získané z VIS na základě tohoto rozhodnutí nesmějí být předány ani zpřístupněny žádné třetí zemi ani mezinárodní organizaci. Tyto údaje však lze ve výjimečných naléhavých případech předat nebo zpřístupnit třetí zemi nebo mezinárodní organizaci, a to výlučně pro účely prevence a odhalování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů a za podmínek stanovených v čl. 5 odst. 1 tohoto rozhodnutí, s podmínkou souhlasu členského státu, který údaje do VIS vložil, a v souladu s vnitrostátním právem členského státu, který údaje předává nebo zpřístupňuje. V souladu se svým vnitrostátním právem členské státy zajistí, aby byly o tomto předávání vedeny záznamy, jež budou na požádání zpřístupněny vnitrostátním orgánům příslušným pro ochranu údajů. Předávání údajů členským státem, který je vložil do VIS v souladu s nařízením (ES) č. 767/2008, podléhá vnitrostátnímu právu tohoto členského státu.
   5.   Jeden nebo více příslušných orgánů, které jsou v souladu s vnitrostátním právem pověřeny dohledem nad zpracováváním osobních údajů orgány určenými podle tohoto rozhodnutí, dohlížejí na zákonnost zpracovávání osobních údajů na základě tohoto rozhodnutí. Členské státy zajistí, aby tyto orgány měly dostatek prostředků k plnění úkolů, které jim toto rozhodnutí ukládá.
   6.   Orgány uvedené v odstavci 5 zajistí, aby byl alespoň každé čtyři roky proveden audit zpracovávání osobních údajů na základě tohoto rozhodnutí, pokud možno v souladu s mezinárodními auditorskými standardy.
   7.   Členské státy a Europol povolí příslušnému orgánu nebo orgánům uvedeným v odstavcích 2 a 5 získat potřebné informace, které by jim v souladu s tímto článkem umožnily vykonávat své úkoly.
   8.   Dříve, než pracovníci orgánů mající právo přístupu do VIS obdrží povolení zpracovávat údaje uložené ve VIS, absolvují odpovídající odbornou přípravu týkající se zabezpečení údajů a pravidel ochrany údajů a jsou informováni o všech s tím souvisejících trestných činech a sankcích.
   Článek 9
   Ochrana údajů
   1.   Příslušný členský stát zajišťuje bezpečnost údajů během jejich přenosu určeným orgánům a po jejich obdržení těmito orgány.
   2.   Každý členský stát přijme nezbytná bezpečnostní opatření, pokud jde o získávání údajů z VIS podle tohoto rozhodnutí a jejich následné uchovávání, zejména aby

               a)

               údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace pro ochranu kritické infrastruktury;

               b)

               zabránil neoprávněným osobám v přístupu k vnitrostátním zařízením, v nichž členský stát údaje uchovává (kontroly přístupu do zařízení);

               c)

               zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, pozměňování či vyjímání nosičů dat (kontrola nosičů dat);

               d)

               zabránil neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola uchovávání);

               e)

               zabránil neoprávněnému zpracovávání údajů z VIS (kontrola zpracování údajů);

               f)

               zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do VIS měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);

               g)

               zajistil, aby všechny orgány s právem přístupu do VIS vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a vyhledávat je, a aby tyto profily na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v čl. 8 odst. 5 (profily pracovníků);

               h)

               zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro přenos údajů (kontrola přenosu údajů);

               i)

               zajistil, aby bylo možné ověřit a určit, které údaje byly z VIS získány, kdy, kým a pro jaký účel (kontrola záznamu údajů);

               j)

               zabránil neoprávněnému čtení a kopírování osobních údajů během jejich přenosu z VIS, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);

               k)

               sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním pro zajištění dodržování tohoto rozhodnutí (interní kontrola).

         Článek 10
   Odpovědnost
   1.   Každá osoba nebo členský stát, kterému vznikla škoda v důsledku nezákonného zpracování nebo jiného činu neslučitelného s tímto rozhodnutím, má nárok na náhradu vzniklé škody od členského státu, který je za ni odpovědný. Daný členský stát je zcela nebo zčásti zproštěn odpovědnosti, pokud prokáže, že událost vedoucí ke vzniku škody nezavinil.
   2.   Pokud jakékoli porušení povinnosti členského státu podle tohoto rozhodnutí způsobí VIS škodu, odpovídá za ni tento členský stát, pokud a nakolik jiný členský stát účastnící se VIS neopomněl přijmout přiměřená opatření k zabránění vzniku škody nebo zmírnění jejích následků.
   3.   Uplatnění nároku na náhradu škody vůči členskému státu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 se řídí vnitrostátním právem žalovaného členského státu.
   Článek 11
   Vlastní kontrola
   Členské státy zajistí, aby veškeré orgány, které mají právo přístupu k údajům VIS, přijaly opatření nezbytná k zajištění dodržování tohoto rozhodnutí a v případě potřeby spolupracovaly s vnitrostátními orgány dozoru podle čl. 8 odst. 5.
   Článek 12
   Sankce
   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že za jakékoli zneužití údajů z VIS v rozporu s tímto rozhodnutím lze uložit sankce, včetně správních sankcí nebo trestů, které jsou účinné, přiměřené a odrazující.
   Článek 13
   Uchovávání údajů VIS ve vnitrostátních souborech
   1.   Údaje získané z VIS smějí být uchovávány ve vnitrostátních souborech, pouze pokud je to v konkrétním případě nezbytné v souladu s účely stanovenými v tomto rozhodnutí a v souladu s příslušnými právními předpisy včetně těch, které se týkají ochrany údajů, a pouze po dobu nezbytnou pro daný konkrétní případ.
   2.   Odstavcem 1 nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy členského státu upravující ukládání údajů, které tento členský stát vložil do VIS podle nařízení (ES) č. 767/2008, jeho určenými orgány do jeho vnitrostátních souborů.
   3.   Každé použití údajů v rozporu s odstavci 1 a 2 je považováno za zneužití podle vnitrostátního práva každého členského státu.
   Článek 14
   Právo na přístup, opravu a vymazání
   1.   Právo osob na přístup k údajům, které se jich týkají, získaných z VIS podle tohoto rozhodnutí se vykonává v souladu s právem členského státu, ve kterém toto právo uplatňují.
   2.   Stanoví-li to vnitrostátní právo, rozhodne vnitrostátní orgán dozoru o tom, zda a jakým způsobem se tyto informace poskytnou.
   3.   Jiný členský stát než ten, který vložil údaje do VIS podle nařízení (ES) č. 767/2008, může poskytnout informace o těchto údajích pouze tehdy, pokud před tím poskytne členskému státu, který údaje vložil, příležitost zaujmout postoj.
   4.   Informace se subjektu údajů nesdělují, pokud je toto odepření nevyhnutelné pro výkon zákonného úkolu v souvislosti s příslušnými údaji nebo z důvodu ochrany práv a svobod třetích osob.
   5.   Každý má právo na opravu věcně nesprávných údajů nebo vymazání nezákonně uchovávaných údajů, které se jej týkají. Pokud určené orgány obdrží takovou žádost nebo pokud mají jakýkoli jiný důkaz, který potvrzuje, že údaje zpracované ve VIS jsou věcně nesprávné, neprodleně uvědomí vízový orgán příslušného členského státu, který údaje do VIS vložil, a ten tyto údaje zkontroluje a případně neprodleně opraví nebo vymaže podle článku 24 nařízení (ES) č. 767/2008.
   6.   Dotčená osoba je vyrozuměna co nejdříve a v každém případě do 60 dnů ode dne, kdy požádala o přístup, nebo dříve, stanoví-li tak vnitrostátní právo.
   7.   Dotčená osoba je o činnostech v návaznosti na výkon svých práv na opravu a vymazání vyrozuměna co nejdříve a v každém případě do tří měsíců ode dne, kdy požádala o opravu nebo vymazání, nebo dříve, stanoví-li tak vnitrostátní právo.
   8.   V každém členském státě má každý právo podat žalobu nebo stížnost u příslušných orgánů nebo soudů daného členského státu, který mu odepřel právo na přístup nebo právo na opravu nebo vymazání údajů, které se jej týkají, podle tohoto článku.
   Článek 15
   Náklady
   Každý členský stát a Europol na své náklady zřizuje a udržuje technickou infrastrukturu nezbytnou pro provádění tohoto rozhodnutí a nese náklady spojené s přístupem do VIS pro účely tohoto rozhodnutí.
   Článek 16
   Vedení záznamů
   1.   Každý členský stát a Europol zajistí, aby veškeré operace zpracování údajů vyplývající z konzultačního přístupu do VIS v souladu s tímto rozhodnutím byly zaznamenávány pro účely kontroly, zda je vyhledávání přípustné či nikoli, dále pro účely sledování zákonnosti zpracování osobních údajů, pro vlastní kontrolu, zajištění správného fungování systému, integrity údajů a jejich zabezpečení.
   Tyto záznamy uvádějí

               a)

               přesný účel konzultačního přístupu podle čl. 5 odst. 1 písm. a) včetně druhu dotyčného teroristického nebo jiného závažného trestného činu a pro Europol přesný účel konzultačního přístupu podle čl. 7 odst. 1;

               b)

               příslušné odkazy na vnitrostátní soubory;

               c)

               datum a přesný čas přístupu;

               d)

               případně skutečnost, že byl použit postup podle čl. 4 odst. 2;

               e)

               údaje použité pro nahlédnutí;

               f)

               druh údajů, do kterých bylo nahlédnuto;

               g)

               podle vnitrostátních pravidel nebo pravidel úmluvy o Europolu identifikační značku úředníka, který provedl vyhledávání, a úředníka, který vyhledávání nebo obstarání nařídil.

         2.   Tyto záznamy obsahující osobní údaje se využívají pouze ke kontrole zákonnosti zpracování údajů a k zajištění bezpečnosti údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 17 mohou být použity pouze záznamy obsahující údaje, jež nemají osobní povahu.
   3.   Tyto záznamy musí být vhodnými opatřeními chráněny proti nepovolenému přístupu a zneužití a po uplynutí jednoho roku od konce lhůty pro uchovávání stanovené v čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2008 se vymaží, pokud nejsou potřebné pro již zahájená kontrolní řízení podle odstavce 2 tohoto článku.
   Článek 17
   Sledování a hodnocení
   1.   Řídící orgán uvedený v nařízení (ES) č. 767/2008 zajistí zavedení systémů pro sledování provozu VIS podle tohoto rozhodnutí a porovná výsledky, účinnost vynaložených prostředků, bezpečnost a kvalitu služeb se stanovenými cíli.
   2.   Pro účely technické údržby má řídící orgán přístup k potřebným informacím, které se týkají operací zpracování údajů prováděných ve VIS.
   3.   Dva roky po zahájení provozu VIS a poté vždy po dvou letech předloží řídící orgán Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému VIS podle tohoto rozhodnutí. Zpráva obsahuje informace o výkonnosti VIS ve srovnání s kvantitativními ukazateli předem stanovenými Komisí, a zejména o potřebě a využití čl. 4 odst. 2.
   4.   Tři roky po zahájení provozu VIS a poté každé čtyři roky vypracuje Komise celkové hodnocení VIS podle tohoto rozhodnutí. Toto hodnocení zahrne posouzení dosažených výsledků v porovnání se stanovenými cíli, posouzení, zda stále trvají důvody platnosti vzniku rozhodnutí, posouzení plnění tohoto rozhodnutí, pokud jde o VIS, bezpečnost VIS a důsledky budoucího provozování systému. Komise předkládá hodnotící zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
   5.   Členské státy a Europol poskytují řídícímu orgánu a Komisi informace nezbytné k vypracování návrhů zpráv podle odstavců 3 a 4. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
   6.   Řídící orgán poskytuje Komisi informace nezbytné pro vypracování celkových vyhodnocení uvedených v odstavci 4.
   7.   V přechodném období, než se řídící orgán ujme svých povinností, je vypracováváním a předkládáním zpráv uvedených v odstavci 3 pověřena Komise.
   Článek 18
   Vstup v platnost a použitelnost
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
   2.   Toto rozhodnutí se použije ode dne, který určí Rada, jakmile ji Komise informuje o tom, že nařízení (ES) č. 767/2008 vstoupilo v platnost a je plně použitelné.

      Generální sekretariát Rady zveřejní toto datum v Úředním věstníku Evropské unie.
      V Lucemburku dne 23. června 2008.

            Za Radu

            předseda

         I. JARC

      (1)  Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5.

      (2)  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 2. Úmluva naposledy pozměněná protokolem o změně uvedené úmluvy (Úř. věst. C 2 6.1.2004, s. 3).

      (3)  Viz strana 60 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (4)  Úř. věst. L 190, 18.7.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1)

      (6)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

      (7)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (8)  Úř. věst. L 386, 18.12.2006, s. 89.

      (9)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (10)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (11)  Rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2004 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26).

      (12)  Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2016, kterým se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství

text:
               26.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 74/4

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 25. února 2016,
   kterým se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství
   (2016/C 74/05)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na článek 26 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 43 Smlouvy uložil Evropské unii a členským státům povinnost přijmout ustanovení nezbytná pro sledování cílů společné rybářské politiky (SRP).

               (2)

               Za účelem provádění politiky Unie v oblasti rybolovu a akvakultury je potřebná pomoc vysoce kvalifikovaných vědeckých odborníků, zejména pokud jde o uplatňování poznatků mořské biologie a biologie rybářství, technologie rybolovných zařízení, ekonomie rybářství, správy rybolovu, vlivů rybolovu, akvakultury a obdobných oborů na ekosystém, nebo v oblasti shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu a akvakultuře.

               (3)

               Je proto nutné zřídit skupinu odborníků pro rybolov a akvakulturu a vymezit její úkoly a strukturu. Tuto pomoc by měl poskytovat stálý Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) zřízený Komisí.

               (4)

               Komise by měla skupinu VTHVR v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 1380/2013 případně konzultovat, pokud jde o záležitosti týkající se zachování a řízení živých mořských zdrojů včetně biologických, hospodářských, environmentálních, sociálních a technických hledisek. Poradenství poskytované touto skupinou by mělo vycházet ze zásad excelence, nezávislosti, nestrannosti a transparentnosti.

               (5)

               Skupina VTHVR by měla mít odpovídající počet členů, aby mohla plnit požadované úkoly. Členové skupiny by měli být vysoce kvalifikovaní, specializovaní a nezávislí odborníci, kteří jsou vybíráni na základě objektivních kritérií a prostřednictvím veřejné výzvy k předkládání žádostí. Jsou jmenováni za svou osobu a poskytují Komisi stanoviska, jež jsou nezbytná pro provádění společné rybářské politiky. Je důležité, aby skupina co nejlépe využívala externího odborného poradenství v rámci Unie i mimo Unii, pokud je to nezbytné pro zodpovězení konkrétních otázek.

               (6)

               Bez významného přínosu zvláštní skupiny VTHVR by Komise nemohla plně dosáhnout cílů politiky Unie v oblasti zachování a udržitelného využívání rybolovných zdrojů. Společná rybářská politika vyžaduje, aby rozhodování vycházelo z nejlepšího dostupného vědeckého poradenství. Aby byl tento požadavek splněn, musí politické návrhy Komise rovněž vycházet z nejlepších dostupných vědeckých poznatků. Skupina VTHVR poskytuje nejnovější dostupné vědecké údaje a vyhodnocuje je, aby Komise při provádění a sledování společné rybářské politiky EU měla k dispozici spolehlivá a aktuální vědecky podložená doporučení. Doporučení VTHVR se výslovně vyžadují mimo jiné podle čl. 2 odst. 5 písm. a), odst. 3 písm. c), čl. 6 odst. 2, čl. 9 odst. 1 a 5, čl. 10 odst. 2 písm. a) a odst. 3, čl. 11 odst. 3, čl. 15 odst. 4 písm. b) a odst. 5 písm. c), čl. 18 odst. 2, 3 a 5, čl. 28 odst. 2 písm. a), čl. 29 odst. 2 a 4, čl. 31 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013. Doporučení VTHVR se rovněž předkládají v rámci víceletých plánů řízení, opatření týkajících se povinností vykládky, řízení smíšených lovišť, postoje Unie v mezinárodních rybářských organizacích, jakož i dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se třetími zeměmi. Proto by tito nezávislí odborníci měli kromě náhrady výdajů obdržet zvláštní příplatky, které jsou přiměřené vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni, a jsou zároveň v souladu s mezinárodními standardy.

               (7)

               Požadavek poskytování co nejlepšího dostupného vědeckého poradenství platí také pro odpovědnost členů skupiny VTHVR podporujících útvary Komise poskytováním vědeckých informací na zasedáních na regionální i mezinárodní úrovni, která jsou součástí legislativního postupu podle článku 18 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž na základě výsledků těchto jednání členské státy poskytují Komisi společná doporučení na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků, která slouží jako základ pro přijetí aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. Komise odpovídá za usnadňování spolupráce mezi členskými státy a příslušnými vědeckými subjekty, mezi nimiž VTHVR hraje rozhodující úlohu. Práce skupiny VTHVR proto účinně přispívá k dosažení cílů společné rybářské politiky.

               (8)

               Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy skupiny.

               (9)

               Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).

               (10)

               Dříve jmenovaní členové skupiny by měli setrvat ve své funkci, dokud nejsou jmenováni noví členové.

               (11)

               Rozhodnutí Komise 2005/629/ES (3) by mělo být zrušeno,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Předmět
   Tímto se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (dále jen „skupina“ nebo „skupina VTHVR“).
   Článek 2
   Úkoly
   V oblasti zachování a řízení živých mořských zdrojů, včetně biologických, hospodářských, environmentálních, sociálních a technických hledisek, je úkolem skupiny:

               a)

               pomáhat Komisi v přípravě legislativních návrhů, aktů v přenesené pravomoci či politických iniciativ;

               b)

               sledovat vývoj politiky a umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů.

         Článek 3
   Konzultace
   1.   Komise může se skupinou konzultovat v jakékoli záležitosti týkající se poznatků mořské biologie a biologie rybářství, technologie rybolovných zařízení, ekonomie rybářství, správy rybolovu a vlivů rybolovu, akvakultury a obdobných oborů na ekosystém. Komise může vyžadovat, aby takové stanovisko bylo přijato ve vymezené lhůtě. Po dohodě s útvary Komise může skupina předkládat Komisi stanoviska k těmto záležitostem rovněž z vlastního podnětu.
   2.   Předseda skupiny může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
   Článek 4
   Členství – jmenování členů
   1.   Skupina se skládá nejméně z 30, avšak nejvýše z 35 členů.
   2.   Členové jsou jednotlivci jmenovaní za svou osobu. Jednají nezávisle a ve veřejném zájmu.
   3.   Členy jmenuje generální ředitel GŘ pro námořní záležitosti a rybolov z řad odborníků, kteří mají způsobilost v oblastech uvedených v článku 2 a čl. 3 odst. 1 a kteří odpověděli na výzvu k předkládání žádostí. Jmenování členů zahrnuje datum, kdy zahájí své funkční období. Při sestavování skupiny je cílem Komise zajistit v co nejvyšší možné míře vyvážené zastoupení žen a mužů a vyvážené zeměpisné rozmístění, které odráží rozmanitost rybolovu a akvakultury v Unii, přičemž zohlední výsledek výběrového řízení.
   4.   Členové jsou jmenováni na tři roky. Ve funkci zůstávají do konce svého funkčního období, nejsou-li nahrazeni v souladu s odstavcem 6. Jejich funkční období lze prodloužit. V případě, že ke dni skončení funkčního období nedošlo k nahrazení nebo opětovnému jmenování členů skupiny, zůstávají členové skupiny ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo opětovně jmenováni.
   5.   Vhodní kandidáti, kteří nebyli jmenováni, mohou být zařazeni na rezervní seznam, který sestaví Komise. Komise může rezervní seznam použít k nahrazení členů, kteří skupinu opustí v souladu s odstavcem 6 tohoto článku. Komise žadatele před jejich zařazením na tento seznam požádá o souhlas. Náhradníci jsou jmenováni za týchž podmínek jako členové.
   6.   Členové, kteří již nejsou schopni účinně přispívat k práci skupiny, kteří odstoupí nebo nedodrží podmínky uvedené v odstavci 3 tohoto článku nebo v článku 339 Smlouvy, mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni.
   7.   Jména členů se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík“) (4).
   8.   Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
   Článek 5
   Nezávislost
   1.   Odborníci žádající o členství ve skupině VTHVR musí informovat o jakýchkoli okolnostech, které by mohly ohrozit či být rozumně považovány za schopné ohrozit jejich schopnost jednat při poskytování poradenství Komisi nezávisle a ve veřejném zájmu, včetně veškerých relevantních okolností týkajících se jejich rodinných příslušníků. Útvary Komise zejména vyžadují, aby tito odborníci jako součást postupu pro podávání žádostí předložili prohlášení o zájmech (dále jen „formulář prohlášení“) a životopis. Formulář prohlášení se skládá z řady otázek, v nichž se od odborníků požaduje, aby poskytli informace o jakýchkoli zájmech souvisejících s předmětem požadované činnosti. Předložení řádně vyplněného formuláře prohlášení je nezbytné k tomu, aby byla osoba žádající o členství jmenována členem skupiny. Dokud jsou dotyční odborníci členy skupiny, je prohlášení o zájmech veřejně dostupné.
   2.   Jestliže příslušný útvar Komise dospěl k závěru, že na základě posouzení prohlášení o zájmech nedochází ke střetu zájmů, a má-li dotyčný odborník požadované odborné znalosti, může být jmenován za svou osobu.
   3.   Členové jsou povinni příslušné útvary Komise informovat, jakmile dojde k jakékoli změně dříve poskytnutých informací, přičemž v takovém případě musí neprodleně předložit nový řádně vyplněný formulář prohlášení, v němž jsou příslušné změny popsány.
   Článek 6
   Fungování skupiny
   1.   Skupina VTHVR si prostou většinou zvolí z řad svých členů předsedu a dva místopředsedy na období tří let. Předseda a místopředsedové skupiny nemohou být do stejné funkce zvoleni na více než dvě po sobě jdoucí období.
   2.   Předseda skupiny může z řad členů skupiny jmenovat zpravodaje. Pro obzvláště složité otázky multidisciplinární povahy může být jmenován více než jeden zpravodaj.
   3.   Útvary Komise mohou k příležitostné práci ve skupině nebo podskupině přizvat (externí) odborníky, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny.
   4.   Skupina VTHVR může po dohodě s příslušnými útvary Komise zřizovat podskupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě mandátu definovaného Komisí. Podskupiny se skládají alespoň ze dvou členů skupiny a externích odborníků. Podskupiny podávají skupině v souladu s mandátem ve stanovené lhůtě zprávu. Tyto podskupiny budou rozpuštěny, jakmile svůj mandát splní.
   5.   Komise zajistí skupině a jejím podskupinám služby sekretariátu. Sekretariát odpovídá za technickou pomoc a administrativní podporu a koordinaci, jež mají usnadnit účinné fungování skupiny, a organizuje setkání jejích podskupin. Je-li to nezbytné, koordinuje sekretariát činnosti skupiny a jejích podskupin s činnostmi jiných subjektů Evropské unie i mezinárodních subjektů. Zasedání skupiny a podskupin se mohou účastnit zástupci Komise, kteří se zajímají o projednávané otázky. Zasedání skupiny odborníků a jejích podskupin se konají zpravidla v prostorách Komise.
   6.   Všechny příslušné dokumenty, jako jsou programy jednání, zápisy a příspěvky účastníků, se zveřejní buď jejich uvedením v rejstříku, nebo na zvláštní internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku. Přístup k této zvláštní internetové stránce nesmí podléhat registraci uživatele ani jakýmkoli jiným omezením. Výjimky ze zveřejňování jsou stanoveny v případech, kdy by zveřejnění dokumentu poškodilo ochranu veřejného nebo soukromého zájmu, jak stanoví článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
   7.   Skupina přijme svůj jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků.
   Článek 7
   Důvěrnost
   1.   Členové skupiny VTHVR i externí odborníci dodržují povinnost profesního tajemství stanovenou Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností EU stanovené v příloze rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (6) a 2015/444 (7). Pokud členové tyto povinnosti nedodržují, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
   2.   Jednání skupiny jsou důvěrná. Skupina může po dohodě s útvary Komise rozhodnout prostou většinou svých členů, že její jednání bude veřejné.
   Článek 8
   Náhrada výdajů a zvláštní příplatky
   1.   Členové skupiny VTHVR a externí odborníci mají v souladu s přílohou nárok na zvláštní příplatky za přípravné práce a/nebo za účast na činnostech skupiny a souvisejících výjezdních schůzích.
   2.   Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé členům skupiny a externím odborníkům v souvislosti s účastí na schůzích skupiny či podskupin a souvisejících výjezdních schůzích hradí Komise v souladu se svými vnitřními platnými předpisy.
   3.   Tyto výdaje se hradí v rozsahu, v němž jsou k dispozici prostředky přidělené v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.
   Článek 9
   Přechodná ustanovení
   Členové skupiny VTHVR jmenovaní v souladu s článkem 4 rozhodnutí 2005/629/ES zůstávají ve funkci jako členové výboru zřízeného tímto rozhodnutím až do doby, než jsou v souladu s článkem 4 tohoto rozhodnutí jmenováni noví členové skupiny. Vztahují se na ně ustanovení tohoto rozhodnutí.
   Článek 10
   Zrušení
   Rozhodnutí 2005/629/ES se zrušuje.

      V Bruselu dne 25. února 2016.

            Za Komisi

         Karmenu VELLA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Komise 2005/629/ES ze dne 26. srpna 2005, kterým se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (Úř. věst. L 225, 31.8.2005, s. 18).

      (4)  Členové, kteří si nepřejí, aby byla jejich jména zveřejněna, mohou požádat o uplatnění výjimky z tohoto pravidla. Žádost o nezveřejnění jména člena skupiny se považuje za oprávněnou v těch případech, kdy by zveřejnění mohlo ohrozit jeho bezpečnost nebo nepřiměřeně poškodit jeho soukromí.

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Účelem těchto výjimek je ochrana veřejné bezpečnosti, vojenských záležitostí, mezinárodních vztahů, finanční, měnové nebo hospodářské politiky, soukromí a bezúhonnosti jednotlivce, obchodních zájmů, soudních řízení a právního poradenství, inspekcí/vyšetřování/auditů a rozhodovacího procesu příslušného orgánu.

      (6)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

      (7)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

      PŘÍLOHA
      Zvláštní příspěvky

                  1.

                  Členové skupiny a externí odborníci mají nárok na zvláštní příspěvek, který představuje náhradu za to, že se osobně nebo na dálku (písemný postup) účastní zasedání skupiny. Zvláštní příspěvek činí maximálně 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den, jak je uvedeno v tabulce níže. Celková výše příspěvku se vypočítá a zaokrouhlí nahoru na částku, která odpovídá polovině nejbližšího pracovního dne.

                              EUR na celý pracovní den (1)

                              Plenární zasedání skupiny

                              Podskupiny

                              Předseda

                              450

                              450

                              Místopředseda

                              450

                              450

                              Členové skupiny

                              300

                              300

                              Externí odborník

                              300

                              300

                  2.

                  Členové skupiny mají nárok na zvláštní příspěvek na činnost zpravodaje za práci, kterou vykonávají mimo zasedání například v rámci přípravy a vypracování příspěvků ke zprávě ze zasedání skupiny nebo podskupiny. Tento zvláštní příspěvek odpovídá jednomu celému pracovnímu dni a činí 450 EUR.

                  3.

                  Členové skupiny a externí odborníci mají nárok na zvláštní příspěvek na činnost zpravodaje, v jejímž rámci vypracovávají vědecké zprávy (shrnutí, šetření a podkladové informace) při přípravě zasedání skupiny nebo podskupiny nebo sestavují zprávu ze zasedání skupiny nebo podskupiny v návaznosti na zasedání.

                  4.

                  Předseda má nárok na zvláštní příspěvek za vědecký dohled a organizaci práce skupiny mimo plenární zasedání skupiny.
                  Požaduje-li Komise přípravné práce spočívající zejména ve vypracování zpráv či stanovisek skupiny nebo podskupiny nebo provedení analýzy, jež má podložit posouzení dopadů, či ve výkonu vědeckého dohledu, stanoví úkoly, které mají být provedeny, jakož i jejich časový rámec. Výpočet počtu pracovních dnů závisí zejména na pracovní zátěži související se složitostí záležitosti, době potřebné k dokončení úkolů vzhledem k množství a dostupnosti údajů a odborné literatury a informací, které se shromažďují a zpracovávají. Od orientačního počtu pracovních dnů uvedeného níže se proto lze odchýlit pouze v řádně odůvodněných a výjimečných případech:

                              Orientační počet pracovních dnů

                              Druh požadovaných úkolů

                              1–10 dnů

                              Přípravné práce (vědecké zprávy, výzkum, analýza, které mají podložit posouzení dopadů)

                              4–6 dnů

                              Zpráva ze zasedání skupiny nebo podskupiny, stanovisko VTHVR

                              10–30 dnů

                              Vědecký dohled a organizace práce skupiny mimo plenární zasedání skupiny, zejména s cílem poskytovat Komisi poradenství při všeobecném vědeckém plánování, využití externích odborníků, vymezování mandátu pro vědecké zprávy, jakož i zasedání skupiny a podskupiny, zajištění dostupnosti stávajících údajů a vědeckého výzkumu, jakož i připravit a koordinovat strukturu a zasedání podskupin, navazovat kontakt s jinými poradními orgány a zúčastněnými stranami a s útvary Komise (GŘ MARE a jiná GŘ, JRC)

                        Odborníkům, kteří vykonávají činnost zpravodaje s cílem předkládat vědecké zprávy v rámci přípravy zasedání skupiny nebo podskupiny nebo vypracovat zprávu skupiny nebo podskupiny v návaznosti na zasedání, a předsedovi, který odpovídá za vědecký dohled a organizaci práce skupiny mimo plenární zasedání skupiny, bude vyplácena částka ve výši 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den.

                  5.

                  V souladu s článkem 18 nařízení č. 1380/2013 o společné rybářské politice mohou členové skupiny podpořit útvary Komise tím, že se jako členové skupiny zúčastní jejich zasedání na regionální i mezinárodní úrovni. Mají nárok na zvláštní příspěvek ve výši 300 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den. Účast podléhá předchozímu souhlasu útvarů Komise a vyplacení příspěvku je podmíněno kontrolou účasti, kterou útvary Komise provádějí ex-post.

                  6.

                  Celková výše zvláštního příspěvku, který je vyplácen členovi skupiny nebo externímu odborníkovi za den, nesmí v souladu s rozhodnutím Komise C(2014) 2220 nikdy přesáhnout 450 EUR.

         (1)  Pokud se jedná pouze o dopolední či odpolední účast, činí příspěvek 50 % celodenního příspěvku.


title: 2008/527/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/149

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2005
   (2008/527/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (4), a zejména na článek 19 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0114/2007),

               1.

               uděluje výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádí své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 266, 31. 10. 2006, s. 13.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19. 12. 2006, s. 30.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 208, 5. 8. 2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1891/2006 (Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31. 12. 2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/150

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2005
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (4), a zejména na článek 19 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0114/2007),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2005 je spolehlivá a že uskutečněné operace jsou ve svém souhrnu legální a správné;

               B.

               vzhledem k tomu, že dne 27. dubna 2006 udělil Parlament řediteli absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2004 (6) a v usnesení připojeném k rozhodnutí o udělení absolutoria Parlament mimo jiné

                           —

                           bere na vědomí jisté nedostatky v systému vnitřní kontroly, které zjistil Účetní dvůr,

                           —

                           vyjadřuje politování nad nízkým čerpáním prostředků určených na opatření pro prevenci znečištění; z částky 700 000 EUR, která byla vyčleněna na položky závazků a položky plateb, bylo využito pouze 200 000 EUR, což představuje 28 %,

         Obecné připomínky týkající se většiny agentur EU, kterým se jednotlivě uděluje absolutorium

               1.

               domnívá se, že stále rostoucí počet agentur Společenství a činnosti některých z nich nezapadají do celkového orientačního rámce, že poslání některých z nich nejsou vždy odrazem skutečných potřeb Unie ani očekávání jejích občanů, a konstatuje, že obecně nemají agentury vždy dobrou pověst, ani příznivý ohlas v tisku;

               2.

               vyzývá proto Komisi, aby definovala celkový orientační rámec, pokud jde o zakládání nových agentur Společenství, aby před zřízením jakékoli nové agentury předložila analýzu nákladů a přínosů a vždy dbala na to, aby nedošlo ke zdvojování činností mezi agenturami nebo překrývání s náplní činnosti jiných evropských organizací;

               3.

               vyzývá Účetní dvůr, aby k této studii nákladů a přínosů zaujal stanovisko před tím, než Parlament učiní rozhodnutí;

               4.

               vyzývá Komisi, aby každých pět let předložila studii o přínosu každé stávající agentury; vyzývá všechny příslušné orgány, aby v případě negativního hodnocení přínosu určité agentury učinily nezbytné kroky a buď nově vymezily mandát dané agentury, nebo ji zrušily;

               5.

               vzhledem k rostoucímu počtu regulačních agentur vyjadřuje politování nad skutečností, že jednání o projektu interinstitucionální dohody o rámci pro tyto agentury dosud neskončila, a vyzývá příslušná oddělení Komise, aby po konzultaci s Účetním dvorem učinila vše pro rychlé dosažení dohody;

               6.

               konstatuje, že vzhledem k odpovědnosti Komise za rozpočet je potřebná užší vazba agentur na Komisi; vyzývá Komisi a Radu k provedení všech kroků potřebných k tomu, aby do 31. prosince 2007 měla Komise menšinový hlas s právem veta v dozorčích radách regulačních agentur a aby se s tímto požadavkem od počátku počítalo při vzniku nových agentur;

               7.

               vyzývá Účetní dvůr, aby vytvořil ve své výroční zprávě ještě jednu kapitolu, která bude věnována všem agenturám, jimž se uděluje absolutorium v rámci účetní závěrky Komise, a bude tak možno získat jasnější představu o tom, jak agentury vynakládají finanční prostředky EU;

               8.

               připomíná zásadu, podle níž všechny agentury Společenství – ať už pobírají dotace, či nikoli – podléhají udělování absolutoria ze strany Parlamentu, a to i v případě, kdy na základě jejich zřizovacích nařízení uděluje absolutorium jiný orgán;

               9.

               vyzývá Účetní dvůr, aby ve všech agenturách provedl audit výkonnosti a předložil o nich zprávu příslušným výborům Parlamentu včetně Výboru pro rozpočtovou kontrolu;

               10.

               konstatuje, že počet agentur neustále roste a že v souladu s politickou odpovědností Komise za fungování agentur, která výrazně přesahuje pouhou logistickou podporu, je stále více zapotřebí, aby generální ředitelství Komise odpovědná za zřizování agentur a sledování jejich činnosti vypracovala obecný přístup k agenturám; domnívá se, že struktura podobná té, kterou vytvořily agentury pro koordinaci mezi příslušnými GŘ, by byla pragmatickým krokem k vytvoření obecného přístupu, který by Komise používala ve všech záležitostech týkajících se agentur;

               11.

               vyzývá Komisi, aby zlepšila administrativní a technickou podporu agenturám, a to s přihlédnutím ke stále složitějším správním předpisům Společenství a k technickým problémům;

               12.

               konstatuje, že ve všech agenturách Společenství chybí disciplinární orgán, a vyzývá Komisi, aby přijala opatření nezbytná k rychlému zavedení takového mechanismu;

               13.

               vítá výrazná zlepšení koordinace mezi agenturami EU, což jim umožňuje řešit opakující se problémy a účinněji spolupracovat s Komisí a Parlamentem;

               14.

               domnívá se, že vytvoření společné služby poskytování podpory mezi několika agenturami, jejímž cílem je dosáhnout kompatibility systémů finančního řízení se systémy Komise, je opatřením, které by se mělo dále rozvíjet a mělo by být rozšířeno;

               15.

               vyzývá agentury, aby zlepšily svou spolupráci a porovnávání činnosti se subjekty působícími v dané oblasti; vyzývá Komisi, aby přijala opatření, jež uzná za nezbytná, s cílem pomoci agenturám zlepšit jejich pověst a zvýšit viditelnost jejich činností;

               16.

               vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh na jednotnou úpravu formátu výročních zpráv agentur a stanovila ukazatele výkonnosti, které by umožnily srovnávat účinnost jejich působení;

               17.

               vyzývá agentury, aby na začátku každého roku předložily ukazatele výkonnosti, na jejichž základě by bylo možno měřit jejich výsledky;

               18.

               vyzývá všechny agentury, aby ve větší míře využívaly cílů SMART, které by měly vést k realističtějšímu plánování a plnění cílů;

               19.

               souhlasí s Účetním dvorem, že Komise je odpovědná rovněž za (finanční) řízení agentur; naléhavě proto žádá Komisi, aby kontrolovala – a v nutných případech řídila a byla nápomocna – řízení jednotlivých agentur, zejména pokud jde o řádné uplatňování postupů při zadávání veřejných zakázek, průhlednost náborových postupů, řádné finanční řízení (v oblasti výdajů a sestavování rozpočtu), a především řádné uplatňování předpisů týkajících se rámce vnitřní kontroly;

               20.

               domnívá se, že v pracovních programech agentur by měl být měřitelným způsobem vyjádřen jejich příspěvek z hlediska provozních úkolů a že by měla být věnována náležitá pozornost normám vnitřní kontroly, které uplatňuje Komise;

         Specifické připomínky

               21.

               konstatuje, že plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2005 poznamenala zpoždění při přijímání zaměstnanců a tento stav měl dopad na čerpání rozpočtových prostředků na správní výdaje;

               22.

               konstatuje, že ačkoli to finanční nařízení agentury předpokládá, nebylo zavedeno řízení podle činností v souladu s postupem použitým u souhrnného rozpočtu, jehož cílem bylo zlepšit monitorování výkonnosti;

               23.

               vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že počítačový účetní systém pro obecné účty umožňuje přímo zavádět změny účetních záznamů bez opravných účetních zápisů;

               24.

               trvá na tom, že registr závazků, které mají být zapsány do rozvahy, by měl být pečlivěji kontrolován, neboť tyto závazky jsou ve skutečnosti nadhodnoceny nejméně o 92 000 EUR (tj. téměř o 10 % krátkodobých závazků), což odpovídá zboží a službám, které agentura do 31. prosince 2005 neobdržela;

               25.

               konstatuje, že dokumentace operací, která je předpokladem platného systému vnitřní kontroly, vykazuje jisté nedostatky, a že záznamy týkající se závazků a plateb jsou často neúplné a neuspořádané;

               26.

               je znepokojen skutečností, že je obtížné potvrdit celkový počet smluv, jež agentura uzavřela v průběhu rozpočtového roku i počet smluv v průběhu realizace; trvá na tom, že systém kontroly je třeba zpřísnit, počínaje přijetím minimálních standardů pro řídící a kontrolní postupy, včetně povahy a organizace údajů;

               27.

               konstatuje, že smluvní ustanovení, která upravují předběžné financování, nejsou standardizována, pokud jde o poskytování bankovních záruk; žádá agenturu, aby tento problém urychleně vyřešila;

               28.

               konstatuje dále různé nedostatky v řízení veřejných zakázek a trvá na tom, že agentura je povinna plnit právní předpisy;

               29.

               vyslovuje politování nad tím, že zpoždění v přijímání zaměstnanců se odrazilo na využívání prostředků na provoz (hlava III); vítá rozhodnutí agentury vytvořit plán přijímání zaměstnanců a trvá na tom, aby v budoucnosti k podobným zpožděním nedocházelo a aby byla agentura plně provozuschopná.

      (1)  Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 13.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19.12.2006, s. 30.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s .1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1 Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1891/2006 (Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 340, 6.12.2006, s. 123.


title: 2005/533/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 12. dubna 2005 o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl IV – Soudní dvůr

text:
               27.7.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 196/42

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 12. dubna 2005
   o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl IV – Soudní dvůr
   (2005/533/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 (1),
   s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0017/2005),
   s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů (2),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (3),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),

               1.

               uděluje kancléři Soudního dvora absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;

               2.

               uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            předseda

         Julian PRIESTLEY

            generální tajemník

      (1)  Úř. věst. L 54, 28.2.2003, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 294, 30.11.2004, s. 99.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1.

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

      o připomínkách, které jsou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl IV – Soudní dvůr
      EVROPSKÝ PARLAMENT,
      s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 (1),
      s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0017/2005),
      s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů (2),
      s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (3),
      s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
      s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
      s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),
      s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
      s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
      Výroční zpráva Evropského účetního dvora

                  1.

                  bere na vědomí, že Evropský soudní dvůr (ESD) spravoval rozpočet ve výši 150 599 614 EUR, přičemž 99,34 % (149 598 960,09 EUR) bylo ve formě závazků a 93,32 % (146 842 346,23 EUR) bylo vynaloženo do 31. prosince 2003;

                  2.

                  vítá skutečnost, že Účetní dvůr poprvé hodnotil prostředí kontroly v každém orgánu zvlášť a zveřejnil své připomínky ve zvláštním oddíle;

                  3.

                  bere na vědomí, že některé obzvlášť důležité požadavky (minimální standardy kontroly, listina popisující úkoly a povinnosti účastníků finančních operací, oblast působnosti interního auditora) finančního nařízení nebyly v roce 2003 dodrženy v plném rozsahu;

                  4.

                  uznává v tomto ohledu, že ESD nicméně přijal nová vnitřní pravidla v lednu 2003 a že dal přednost navržení podrobných opatření a listin popisujících úkoly účastníků finančních operací a povinnosti až na základě získaných zkušeností s operacemi v rámci nového systému; dokumentace požadovaná Účetním dvorem byla přijata v březnu roku 2004;

                  5.

                  je znepokojen prohlášením ESD, že „... pro uplatnění nových opatření měl orgán k dispozici pouze velice omezený počet pracovníků s širokou znalostí finančních systémů a zkušenostmi v této oblasti“;

                  6.

                  je také znepokojen tím, že interní auditor nemohl plnit svůj pracovní plán v roce 2003 v důsledku nedostatku pracovních sil; vítá skutečnost, že ESD je připraven předat kopii pracovního plánu interního auditora na rok 2004; vyzývá ESD, aby dal neprodleně a v rámci přidělených rozpočtových prostředků do pořádku tento nedostatek pracovníků; má za to, že schopnost provádět vnitřní audit představuje přirozenou a povinnou složku jakéhokoli řádného správního systému;

                  7.

                  bere s ohledem na připomínky Účetního dvora na vědomí, že ESD od sebe oddělil funkci ověřování a funkci auditu;

                  8.

                  bere na vědomí, že ESD vyjednal nákup mnohonásobné licence pro využití softwaru v užším výběru, aniž by předtím zveřejnil oznámení o výběrovém řízení, a porušil tak platné právní předpisy; ESD připustil pochybení;

            Následné kroky po udělení absolutoria za rok 2002

                  9.

                  zůstává nadále zhrozen rostoucím množstvím neuzavřených případů v průběhu roku 2003, přestože prvotní údaje roku 2004 ukazují v případě ESD na mírné zlepšení (6):
                  Evropský soudní dvůr:

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                                 2004

                              Cases completed

                              526

                              434

                              513

                              494

                                 665

                              New cases

                              503

                              504

                              477

                              561

                                 531

                              Cases pending

                              873

                              943

                              907

                              974

                                 840

                        jednalo se především o oblasti: životní prostředí, ochrana spotřebitele, zemědělství, sbližování právních předpisů, sociální politika a daně; projednání případů trvalo v průměru dva roky;
                  Soud prvního stupně

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                                 2004

                              Cases completed

                              344

                              340

                              331

                              339

                                 361

                              New cases

                              398

                              345

                              411

                              466

                                 536

                              Cases pending

                              786

                              792

                              872

                              999

                                 1 174

                        jednalo se především o oblasti: žaloby na neplatnost, spory se zaměstnavatelem a ochrana duševního vlastnictví; řešení případů trvalo v průměru rok a půl;
                  vítá tato zlepšení:

                              —

                              vynášení rozsudku menšími senáty,

                              —

                              méně stanovisek přednesených generálními advokáty,

                              —

                              vytvoření Evropského tribunálu pro státní službu (26 % případů Soudu prvního stupně),

                              —

                              zjednodušení zpráv pro slyšení navržená soudci – zpravodaji,

                        očekává, že si ESD stanoví cíle dosažitelného výkonu a vypracuje akční plány, které mu umožní splnění těchto cílů, aby se v průběhu dalších let zkrátila doba, která je nezbytná k uzavření nedořešených případů;

                  10.

                  učiní tento aspekt jedním ze stěžejních prvků při postupu udělování absolutoria za rok 2004;

                  11.

                  vítá opatření, která ESD přijal v souvislosti s využíváním služebních vozů pro soudce, jak je stanoveno ve správním rozhodnutí ze dne 31. března 2004; uznává, že nová ustanovení jsou průhledná a představují zlepšení situace; bere na vědomí, že se zřetelem na snížení administrativního břemene Soud též hradí náklady na 15 000 km nad limit stanovený pro cesty povolené na základě cestovního příkazu, a že použití vozidla ke služebním účelům se zaznamenává v knize jízd;

                  12.

                  bere na vědomí, že, článek 6 výše uvedeného rozhodnutí stanoví, že tam, kde soudci využívají svá služební vozidla k jiným služebním cestám než k těm, o nichž hovoří článek 5 (tj. k cestám za účelem plnění služebních povinností na základě cestovního příkazu nebo standardní sazby 15 000 km/rok), odpovídají za veškeré s tím spojené výdaje (mýtné, pohonné hmoty i všechny poplatky navíc za pronájem vozidla vyplývající z překročení celkového kilometrovného ve výši 45 000 km na rok, jak to upravuje rámcová smlouva); je toho názoru, že využívání služebního vozidla pro soukromé účely je skrytým naturálním požitkem, který Parlament považuje za nepatřičný;

            Výroční zpráva o činnosti vypracovaná schvalujícím úředníkem a výroční zpráva interního auditora

                  13.

                  bere na vědomí odpověď kancléře Soudního dvora, podle níž není schopen předat zprávu v souladu s čl. 86 odst. 4 ani zprávu interního auditora, neboť žádná zpráva o interním auditu nebyla doposud dokončena (7); zaměří tedy zvláštní pozornost na tyto dva dokumenty při postupu udělování absolutoria za rok 2004;

                  14.

                  bere na vědomí, že výroční zpráva vypracovaná schvalujícím úředníkem o činnosti za rok 2003 byla předložena teprve v červenci 2004 a neobsahuje prohlášení o věrohodnosti; zastává názor, že výroční zpráva o činnosti by měla být připravena včas pro audit Účetního dvora a měla by obsahovat podpisem stvrzené prohlášení o věrohodnosti jako jasné potvrzení finanční odpovědnosti;

            Další připomínky

                  15.

                  blahopřeje ESD v souvislosti s rozsáhlými přípravnými pracemi uskutečněnými v roce 2003 v rámci rozšíření EU, jak je uvedeno ve zprávě pracovní skupiny; bude se dále věnovat opatřením ve zprávě o udělení absolutoria za rok 2004;

                  16.

                  žádá ESD, aby včas vyhodnotil dopady nového finančního nařízení na svou administrativní činnost a soudní úkony, aby bylo možné tyto dopady zohlednit při jeho přezkoumání v období 2005/06, což by mělo být postoupeno Evropskému parlamentu k projednání;

                  17.

                  bere na vědomí, že ESD během diskuse, která se uskutečnila dne 19. ledna 2005, přislíbil, že včas písemně odpoví na řadu dodatečných otázek, aby bylo možné odpovědi zohlednit v rámci postupu udělování absolutoria za rok 2003.

         (1)  Úř. věst. L 54, 28.2.2003, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 294, 30.11.2004, s. 99.

         (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1.

         (6)  Údaje převzaté z výroční zprávy roku 2003, údaje za rok 2004 jsou předběžné a byly poskytnuty správou ESD.

         (7)  Odpověď na otázku 3.