title: Rozhodnutí Rady 2007/384/SZBP ze dne 14. května 2007 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA) (kodifikované znění)

text:
               13.6.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 152/14

      ROZHODNUTÍ RADY 2007/384/SZBP
   ze dne 14. května 2007
   o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA)
   (kodifikované znění)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 13 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1) bylo několikrát podstatně změněno (2). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedené rozhodnutí mělo být kodifikováno.

               (2)

               Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.

               (3)

               Dne 17. června 2002 Rada schválila dokument 10155/02 o financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (4)

               Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.

               (5)

               Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.

               (6)

               Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace Evropské unie.

               (7)

               Vojenský výbor EU ve zprávě ze dne 3. března 2004 podrobně vymezil koncepci rychlé vojenské reakce EU. Dne 14. června 2004 rovněž vymezil koncepci bojových jednotek EU.

               (8)

               Evropská rada dne 17. června 2004 potvrdila zprávu o evropské bezpečnostní a obranné politice zdůrazňující, že by se mělo pokračovat v práci na vytvoření kapacit rychlé reakce EU s cílem mít k dispozici první operační kapacitu počátkem roku 2005.

               (9)

               S ohledem na tento vývoj by se mělo zlepšit počáteční financování vojenských operací EU, zejména vzhledem k operacím rychlé reakce. Nový systém počátečního financování je proto určen především a zejména pro operace rychlé reakce; za určitých okolností lze předem uhrazený příspěvek použít pro počáteční financováni pravidelné operace, zejména takové, kde je krátká doba mezi přijetím společné akce o tom, že je nutné jednat, a rozhodnutím o zahájení operace.

               (10)

               O tom, zda má nějaká operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 28 odst. 3 Smlouvy, rozhoduje Rada v jednotlivých případech.

               (11)

               Podle čl. 28 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 23 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (12)

               V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, a na financování mechanismu nepřispívá,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:

               a)

               „zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;

               b)

               „přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 28 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;

               c)

               „operacemi“ operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;

               d)

               „vojenskými podpůrnými akcemi“ operace EU nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství EU.

         KAPITOLA 1
   MECHANISMUS
   Článek 2
   Vytvoření mechanismu
   1.   Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
   2.   Mechanismus se nazývá ATHENA.
   3.   ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států ve smyslu článku 1.
   Článek 3
   Způsobilost k právům a právním úkonům
   K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací Evropské unie je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
   Článek 4
   Koordinace se třetími stranami
   V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány Společenství a mezinárodními organizacemi.
   KAPITOLA 2
   ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
   Článek 5
   Řídící orgány a pracovníci
   1.   Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU

               a)

               správce;

               b)

               velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);

               c)

               účetní.

         2.   ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Evropské unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Evropské unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
   3.   Generální tajemník Rady může správci nebo účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
   4.   Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
   Článek 6
   Zvláštní výbor
   1.   Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu (dále jen „zvláštní výbor“). Komise se účastní schůzí zvláštního výboru, ale nehlasuje.
   2.   ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
   3.   Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,

               a)

               je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;

               b)

               zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;

               c)

               velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.

         4.   Předsednictví Rady Evropské unie svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
   5.   Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
   6.   Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
   7.   Správce přiměřeným způsobem informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který je ATHENĚ předložen.
   8.   Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
   9.   Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené články 20, 21, 22, 23, 26, 27, 29, 31, 33, 34, 38, 39, 40 a 41.
   10.   Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
   11.   Akty schválené zvláštním výborem podle článků 20, 21, 22, 23, 24, 26, 29, 31, 33, 34, 39, 40 a 41 podepisuje předseda zvláštního výboru při jejich schvalování a správce.
   Článek 7
   Správce
   1.   Poté, co informuje zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
   2.   Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
   3.   Správce

               a)

               sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;

               b)

               přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;

               c)

               je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;

               d)

               co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace Evropské unie.

         4.   Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
   5.   Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k provádění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
   6.   Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací Unie. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
   7.   Správce odpovídá zvláštnímu výboru.
   Článek 8
   Velitel operace
   1.   Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
   2.   Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,

               a)

               zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje – společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;

               b)

               jako schvalující osoba provádí rozpočtové prostředky týkající se společných operativních nákladů; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na provádění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.

         3.   Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k provádění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   Článek 9
   Účetní
   1.   Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu dvou let.
   2.   Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
   3.   Účetní je pověřen

               a)

               řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;

               b)

               přípravou roční účetní závěrky ATHENY a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;

               c)

               pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;

               d)

               vedením účetnictví pro ATHENU;

               e)

               stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;

               f)

               stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;

               g)

               uchováváním účetních dokladů;

               h)

               správou pokladny společně se správcem.

         4.   Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
   5.   Účetní odpovídá zvláštnímu výboru.
   Článek 10
   Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
   1.   Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
   2.   Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
   3.   Zástupce správce zastupuje správce v době jeho nepřítomnosti nebo z důvodu překážky výkonu jeho funkce. Zástupce účetního zastupuje účetního v době jeho nepřítomnosti nebo z důvodu překážky výkonu jeho funkce.
   4.   Úředníci a jiní pracovníci Evropských společenství podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
   5.   Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a předpisy sjednané vnitrostátním správním orgánem a orgánem Společenství nebo ATHENOU.
   6.   Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
   7.   Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Společenství ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
   KAPITOLA 3
   SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ S ČLENSKÝMI STÁTY, ORGÁNY EU, TŘETÍMI STÁTY A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
   Článek 11
   Správní ujednání s členskými státy nebo orgány EU
   1.   S členskými státy nebo orgány EU mohou být sjednána správní ujednání v zájmu usnadnění zadávání zakázek při operacích za hospodářsky nejvýhodnějších podmínek. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi mechanismem ATHENA zastoupeným velitelem operace, nebo není-li velitel operace jmenován, správcem a příslušnými správními orgány dotyčných členských států nebo orgánů EU.
   2.   Před podepsáním každého takového ujednání je konzultován zvláštní výbor.
   Článek 12
   Správní ujednání s třetím státem nebo mezinárodní organizací
   1.   S třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání zejména v zájmu usnadnění zadávání zakázek v prostoru operace za hospodářsky nejvýhodnějších podmínek s přihlédnutím k operačním omezením. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi mechanismem ATHENA zastoupeným velitelem operace, nebo není-li velitel operace jmenován, správcem a příslušnými správními orgány dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace.
   2.   Před podepsáním je každé takové ujednání předloženo zvláštnímu výboru ke schválení.
   Článek 13
   Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
   1.   V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků na kteroukoli budoucí vojenskou operaci Evropské unie.
   2.   Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
   3.   Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
   4.   Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
   KAPITOLA 4
   BANKOVNÍ ÚČTY
   Článek 14
   Založení a účel
   1.   Správce založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
   2.   Každý bankovní účet je založen u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě Unie.
   3.   Na tyto účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
   Článek 15
   Správa finančních prostředků
   1.   Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
   2.   Prostředky spravované ATHENOU včetně prostředků svěřených veliteli operace smějí být uloženy pouze v prvotřídním finančním ústavu na běžném nebo krátkodobém účtu v eurech.
   KAPITOLA 5
   SPOLEČNÉ NÁKLADY
   Článek 16
   Definice společných nákladů a období způsobilosti
   1.   Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   2.   Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
   3.   Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:

               a)

               společné náklady uvedené v příloze III-A;

               b)

               společné náklady uvedené v příloze III-B, rozhodne-li o tom Rada.

         4.   Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
   5.   Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
   Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li sestavena účetní závěrka operace.
   6.   Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Společenství nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
   7.   Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle přílohy III-B považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
   8.   Členské státy informují Radu a zvláštní výbor prostřednictvím správce o opatřeních pro sdílení nákladů, kterých se v rámci operace EU účastní.
   Článek 17
   Cvičení
   1.   Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
   2.   Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
   3.   Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené

               a)

               s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;

               b)

               s plánovací a přípravnou fází cvičení;

               c)

               s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.

         Článek 18
   Referenční částka
   Každá společná akce, kterou Rada rozhodne, že Unie povede vojenskou operaci, a každá společná akce nebo rozhodnutí, kterým se Rada rozhodne prodloužit operaci Unie, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Především za přispění vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li jmenován, propočítá správce částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu společné akce nebo rozhodnutí.
   KAPITOLA 6
   ROZPOČET
   Článek 19
   Rozpočtové zásady
   1.   Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje spravované ATHENOU.
   2.   Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
   3.   Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
   4.   Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
   5.   Všechny příjmy a výdaje musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny.
   Článek 20
   Sestavování a přijímání ročního rozpočtu
   1.   Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok; oddíl „společné operativní náklady“ sestavuje ve spolupráci s velitelem každé operace. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru do 31. října.
   2.   Návrh rozpočtu obsahuje

               a)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;

               b)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;

               c)

               odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.

         3.   Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   4.   Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro provádění zanesených prostředků.
   5.   Příjmy se skládají

               a)

               z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;

               b)

               z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.

         6.   Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným a přispívajícím státům.
   Článek 21
   Opravné rozpočty
   1.   Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, zejména je-li operace navržena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Dojde-li v návrhu opravného rozpočtu k významnému překročení referenční částky na danou operaci, může zvláštní výbor požádat o schválení návrhu Radu.
   2.   Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Váže-li se však opravný rozpočet k zahájení vojenské operace Unie, přiloží se k opravnému rozpočtu podrobný finanční výkaz předpokládaných společných nákladů na celou operaci. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
   Článek 22
   Převody
   1.   Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud

               a)

               se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
               nebo

               b)

               zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.

         2.   Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   Článek 23
   Přenos prostředků
   1.   Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se zpravidla na konci rozpočtového roku zruší.
   2.   Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
   3.   Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenos prostředků z předchozího rozpočtového roku. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
   Článek 24
   Plnění rozpočtu předem
   Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
   KAPITOLA 7
   PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
   Článek 25
   Určení příspěvků
   1.   Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
   2.   Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků členských států a třetích států přispívajících na tuto operaci.
   3.   Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 13.
   4.   Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 28 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a s rozhodnutím Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
   5.   Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Evropských společenství. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
   Článek 26
   Rozvrh platby příspěvků
   1.   Stanoví-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci Unie, uhradí přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o vyšší procentní sazbě.
   2.   Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
   3.   Po zanesení prostředků určených ke krytí společných operativních nákladů na operaci do rozpočtu doplatí členské státy podle článku 25 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci po odečtení příspěvků, které již od nich byly na danou operaci v tomtéž rozpočtovém roce vyžádány. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců, uhradí se zbývající částka příspěvků v půlročních splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do dvou měsíců od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od těchto ustanovení odchýlit.
   4.   Po stanovení referenční částky nebo po přijetí rozpočtu rozešle správce vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvku.
   5.   Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
   6.   Každý přispívající stát hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
   7.   Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
   Článek 27
   Počáteční financování výdajů
   1.   V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 26 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
   2.   Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy

               a)

               buď uhradí příspěvky do mechanismu ATHENA předem;

               b)

               nebo rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.

         3.   K tomuto účelu zřídí zvláštní výbor složený ze zástupců jednotlivých členských států, jež se rozhodly uhradit příspěvky předem (dále jen „členské státy platící předem“), ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků naplní z příspěvků uhrazených členskými státy platícími předem.
   4.   Aniž je dotčen čl. 26 odst. 3, jsou příspěvky na operaci rychlé reakce hrazené členskými státy platícími předem až do výše příspěvku poukázaného na prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3 tohoto článku splatné do 90 dnů od odeslání výzvy. Stejnou částku lze dát k dispozici veliteli operace z příspěvků uhrazených předem.
   5.   Bez ohledu na článek 22 se veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3 tohoto článku, které se používají na operaci, musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
   6.   Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát platící předem za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
   7.   Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci, mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy platícími předem použity do výše 50 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát platící předem do 90 dnů po odeslání výzvy.
   8.   Bez ohledu na čl. 33 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
   9.   Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
   Článek 28
   Náhrada předběžného financování
   1.   Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
   2.   Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace a správcem.
   3.   Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
   4.   Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
   5.   Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
   Článek 29
   Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
   1.   Zvláštní výbor může na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací, zvláště v oblasti podpůrných služeb, stravování a údržby oděvů, i když za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy, by měla být svěřena ATHENĚ.
   2.   Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, k zajištění uvedených dodávek. Může schválit financování výdajů členských států předem z rozpočtu ATHENY nebo rozhodnout, že ATHENA předem vybere od členských států finanční prostředky nezbytné k plnění uzavřených smluv.
   3.   ATHENA vede účty výdajů každého členského státu, jejichž správa jí byla svěřena. Každý měsíc zasílá každému členskému státu výkaz výdajů, za které členský stát odpovídá a které vznikly jemu nebo jeho pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
   Článek 30
   Úroky z prodlení
   1.   Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Společenství o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu Společenství stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských Společenství (4).
   2.   Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
   KAPITOLA 8
   PROVÁDĚNÍ VÝDAJŮ
   Článek 31
   Zásady
   1.   Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
   2.   Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti. Schvalující osoby přijímají rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony k tomuto provádění rozpočtových prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím

               a)

               pověřené osoby na vhodné úrovni;

               b)

               rozsah přenesených pravomocí a

               c)

               rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.

         3.   Zajišťuje se provádění rozpočtových prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
   4.   Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li provádění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro provádění vlastních výdajů. Provádí-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropských společenství.
   5.   Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro provádění společných výdajů.
   6.   Zvláštní výbor může schválit pravidla pro provádění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
   Článek 32
   Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi
   Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   Článek 33
   Společné operativní náklady
   1.   Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
   2.   Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k provádění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
   3.   Odchylně od čl. 19 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše 30 % referenční částky, nestanoví-li Rada vyšší procentní sazbu. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout o závazcích a platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě. Tato odchylka se nadále nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
   4.   Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o provádění výdajů během tohoto období.
   5.   Odchylně od čl. 19 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci Unie provádět nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
   KAPITOLA 9
   KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
   Článek 34
   1.   Velitel operace provede s ohledem na vypořádání operace, které velel, nezbytná opatření, aby nalezl konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně pořízené pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
   2.   Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
   3.   Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
   4.   Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:

               a)

               v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;

               b)

               v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetímu straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou.

         5.   Vybavení nebo infrastruktura se prodají přispívajícímu státu, hostitelské zemi nebo třetí straně za tržní cenu, nebo nemůže-li být tržní cena stanovena, s ohledem na odpovídající odpisovou sazbu.
   6.   Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně nebo převod na ně se uskutečňuje podle případu v souladu s bezpečnostními pravidly platnými zvláště v rámci Rady, přispívajících států nebo NATO.
   7.   Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení pořízené pro účely operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
   KAPITOLA 10
   ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
   Článek 35
   Zásady
   Bylo-li provádění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používá uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro vyúčtování vlastních výdajů a vlastní inventární soupisy.
   Článek 36
   Účtování společných operativních nákladů
   Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
   Článek 37
   Konsolidovaná účetní závěrka
   1.   Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku týkající se společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů prováděných na přímou odpovědnost správce.
   2.   Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i předběžného financování, které schválil ke krytí společných operativních nákladů na operaci pod svým velením.
   KAPITOLA 11
   AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
   Článek 38
   Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
   Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o provádění příjmů a výdajů za poslední tři měsíce a od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci včas zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
   Článek 39
   Audit účetnictví
   1.   Bylo-li provádění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používá uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
   2.   Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
   3.   Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje každý rok k 1. lednu následujícího roku z řad kandidátů navržených členskými státy dva členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců. Kandidáti musí být členy vnitrostátní auditní instituce v členském státě a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů

               a)

               jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce a od ATHENY obdrží pouze náhradu nákladů na služební cestu v souladu s pravidly pro úředníky Evropských společenství na odpovídajícím platovém stupni;

               b)

               členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;

               c)

               členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;

               d)

               členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo předběžně financované mechanismem ATHENA prováděny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, totiž zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.

         Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů včetně dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
   4.   Zvláštní výbor má právo v jednotlivých případech a ze zvláštních pohnutek využít služeb i jiných externích subjektů.
   5.   Osoby pověřené auditem výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné oprávnění od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
   6.   Správce a osoby pověřené auditem výdajů ATHENY mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a ke všem nosičům údajů, jejichž obsah se uvedených výdajů týká, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na provádění výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
   7.   Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
   Článek 40
   Výroční předkládání účtů
   1.   Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 29 a roční zprávu o činnosti.
   2.   Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 30. dubna následujícího po skončení rozpočtového roku prozatímní roční účetní závěrku a roční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
   3.   Zvláštnímu výboru poskytne do 31. července následujícího po skončení rozpočtového roku sbor auditorů výroční zprávu o auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, konečnou roční účetní závěrku ATHENY. Zvláštní výbor s ohledem na zprávu o auditu vypracovanou sborem auditorů posoudí do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku roční účetní závěrku s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   4.   Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria.
   5.   Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok.
   6.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
   7.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
   8.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům.
   9.   Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
   Článek 41
   Předkládání účtů za operaci
   1.   Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce předloží zvláštnímu výboru, za pomoci účetního a velitele operace, účetní závěrku a rozvahu za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
   2.   Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do účetní závěrky a rozvahy za uvedenou operaci příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje v roční účetní závěrce a rozvaze pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s výročním předkládáním účtů.
   3.   Zvláštní výbor schvaluje účetní závěrku a rozvahu za operaci, která mu byla předložena. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   4.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům.
   KAPITOLA 12
   PRÁVNÍ ODPOVĚDNOST
   Článek 42
   1.   Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Společenství nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
   2.   Evropské společenství ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
   3.   Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
   4.   V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
   5.   Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Evropská společenství ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
   Článek 43
   Přezkum
   Toto rozhodnutí včetně příloh se přezkoumává po každé operaci a nejméně jednou za osmnáct měsíců. První přezkum se uskuteční do konce roku 2004. Řídící orgány ATHENY se podílejí na těchto přezkumech.
   Článek 44
   Zrušení
   Zrušuje se rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP.
   Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.
   Článek 45
   Nabytí účinku
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 46
   Zveřejnění
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 14. května 2007.

            Za Radu

            předseda

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2007/91/SZBP (Úř. věst. L 41, 13.2.2007, s. 11).

      (2)  Viz příloha V.

      (3)  Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      PŘÍLOHA I
      Společné náklady, které nese ATHENA bez ohledu na dobu jejich vzniku
      V případech, kdy nelze následující společné náklady přiřadit přímo ke stanovené operaci, může zvláštní výbor rozhodnout o zanesení odpovídajících rozpočtových prostředků do obecného oddílu ročního rozpočtu. Uvedené prostředky by měly být v co největším rozsahu zaneseny do článků vykazujících operaci, s níž nejvíce souvisejí.

                  1.

                  Náklady spojené s misí vzniklé veliteli operace a jeho pracovníkům v souvislosti s předložením účtů za operaci zvláštnímu výboru.

                  2.

                  Výplaty odškodného a náklady nároků a žalob hrazené prostřednictvím ATHENY.

                  3.

                  Náklady na základě rozhodnutí o uskladnění materiálu, který byl společně pořízen pro účely operace (jsou-li tyto náklady přiřazeny k obecné části ročního rozpočtu, uvede se souvislost se stanovenou operací).

            Obecná část ročního rozpočtu kromě toho zahrnuje v případě potřeby rozpočtové prostředky na krytí těchto společných nákladů operací, na jejichž financování přispívají zúčastněné členské státy:

                  1.

                  Bankovní náklady

                  2.

                  Náklady na provádění auditu

                  3.

                  Společné náklady související s přípravnou fází operace, vymezené v příloze II.

      PŘÍLOHA II
      Společné operativní náklady související s přípravnou fází operace, které nese ATHENA
      Doplňkové náklady na dopravu a ubytování nezbytné pro průzkumné mise a přípravu ozbrojených sil (zejména u vyšetřovacích misí a průzkumu) s ohledem na určitou vojenskou operací Unie.
      Lékařské služby: náklady na pohotovostní záchranné evakuace (Medevac) osob, které se účastní průzkumných misí a příprav ozbrojených sil s ohledem na určitou vojenskou operaci Unie, nemůže-li být lékařské ošetření poskytnuto přímo v prostoru operace.

      PŘÍLOHA III
      III-A
      Společné operativní náklady související s aktivní fází operací, které vždy nese ATHENA
      Při každé vojenské operaci Unie nese Athena tyto doplňkové nezbytné náklady na operaci jako společné operativní náklady:

                  1.

                  Doplňkové náklady na (přemístitelná nebo stálá) velitelství operací nebo cvičení vedené Evropskou unií

                                          a)

                                          správní velitelství (HQ):

                              operační velitelství, velitelství ozbrojených sil a velitelství operačních složek;

                                          b)

                                          operační velitelství (OHQ):

                              stabilní velitelství velitele operace mimo oblast operace, odpovědné za nábor, rozmístění, zabezpečení a obnovu ozbrojených sil Evropské unie;

                              definice společných nákladů na operaci použitelné na OHQ se použije také pro generální sekretariát Rady a Athenu, pokud vykonávají činnost přímo spojenou s uvedenou operací;

                                          c)

                                          velitelství ozbrojených sil (FHQ):

                              velitelství ozbrojených sil Evropské unie umístěné v oblasti operace;

                                          d)

                                          velitelství operačních složek (CCHQ):

                              dislokované ústředí velitele operačních složek Evropské unie (tj. velitelů vzdušných, pozemních, námořních a jiných složek, jejichž jmenování může být podle druhu operace nezbytné);

                                          e)

                                          náklady na dopravu:

                              doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, zabezpečení a obnovy FHQ a CCHQ; náklady na dopravu vzniklé OHQ při provádění operace;

                                          f)

                                          správa:

                              dodatečné vybavení kanceláří a ubytoven, smluvní a zásobovací služby (dodávky vody apod.), náklady na údržbu budov;

                                          g)

                                          místní pracovníci:

                              civilní pracovníci, mezinárodní konzultanti a pracovníci najatí v místě (státní příslušníci daného státu a cizinci do daného státu vyslaní) v rozsahu, který překračuje obvyklé operační požadavky (včetně náhrad za práci přesčas);

                                          h)

                                          sdělovací technika:

                              investiční výdaje na nákup a používání dodatečného vybavení sdělovací techniky a informačních technologií a náklady na poskytované služby (pronájem a údržba modemů, telefonních linek, satelitních telefonů, šifrovacích faxů, bezpečnostního vedení, poskytovatelů internetu, datových spojení, místních sítí);

                                          i)

                                          doprava/cestování (kromě denních diet) v operačním prostoru správních velitelství:

                              výdaje související s dopravou vozidly a jinými dopravními prostředky a náklady na přepravu, včetně cestovného pro vnitrostátní posily a návštěvníky; doplňkové náklady na palivo nad rámec obvyklých nákladů u standardních operací; pronájem dalších vozidel; náklady na služební cesty mezi místem operace a Bruselem nebo na jednání pořádaná Evropskou unií; náklady na pojištění právní odpovědnosti, které některé země ukládají mezinárodním organizacím provádějícím operace na jejich území;

                                          j)

                                          kasárna a ubytování/infrastruktura:

                              výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravu nezbytných prostor pro velitelství v prostoru operace (pronájem budov, úkrytů, stanů), podle potřeby;

                                          k)

                                          informování veřejnosti:

                              náklady spojené s informačními kampaněmi a s informováním sdělovacích prostředků v OHQ a FHQ v souladu s informační strategií vypracovanou operačním správním ústředím;

                                          l)

                                          reprezentační fondy:

                              náklady na reprezentaci; náklady na úrovni velitelství, které jsou pro vedení operace nezbytné.

                  2.

                  Doplňkové náklady spojené s poskytováním podpory ozbrojeným silám jako celku
                  Níže stanovené náklady jsou náklady vzniklé v důsledku nasazení ozbrojených sil v prostoru operace:

                                          a)

                                          práce týkající se nasazení/infrastruktury:

                              výdaje naprosto nezbytné pro síly jako celek ke splnění jejich poslání (společně užívané letiště, železnice, přístavy, pozemní komunikace, včetně míst výstupu a předsunutých shromažďovacích prostor; dodávky elektřiny a vody, statická ochrana sil, skladovací zařízení, parkovací prostory; technická podpora);

                                          b)

                                          identifikační označení:

                              zvláštní identifikační označení, průkazy totožnosti „Evropské unie“, odznaky, medaile, vlajky v barvách Evropské unie nebo jiné identifikační označení ozbrojených sil nebo HQ (vyjma oděvy, pokrývky hlavy nebo uniformy);

                                          c)

                                          lékařské služby:

                              pohotovostní záchranná evakuace (Medevac).

                  3.

                  Doplňkové náklady vzniklé Evropské unii za společné prostředky a kapacity NATO poskytnuté pro účely operace pod vedením Evropské unie
                  Náklady, které vzniknou Evropské unii na některou z jejích vojenských operací, uplatní-li dohody mezi Evropskou unií a NATO o uvolnění, kontrole a navrácení nebo odvolání společných prostředků a kapacit NATO poskytnutých pro účely operace vedené Evropskou unií. Náhrady, které Evropské unii poskytuje NATO.

                  4.

                  Doplňkové náklady vzniklé Evropské unii za zboží, služby nebo práce uvedené na seznamu společných nákladů a poskytnuté v rámci operace vedené Evropskou unií členským státem, orgánem EU, třetím státem nebo mezinárodní organizací podle ujednání uvedeného v článcích 11 a 12. Náhrady poskytnuté státem, orgánem EU nebo mezinárodní organizací na základě takového ujednání.

            III-B
      Společné operativní náklady související s aktivní fází operace, které nese ATHENA, pokud tak Rada rozhodne

                  Náklady na dopravu:

                  doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, podpory a obnovy ozbrojených sil;

                  Kasárna a ubytování/infrastruktura:

                  výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravy prostor v prostoru operace (pronájem budov, úkrytů, stanů) podle potřeby ozbrojených sil rozmístěných k operaci;

                  Velitelství mnohonárodních sil:

                  mnohonárodní velitelství sil EU nasazených v oblasti operace;

                  Získávání informací:

                  získávání informací (družicové snímky; zpravodajství, průzkum a sledování (ISR) v prostoru operace, včetně sledování vzduch-země (AGSR); zpravodajství lidských zdrojů).

            III-C
      Společné provozní náklady, které nese ATHENA, pokud ji o to požádá velitel operace a pokud to schválí zvláštní výbor

                  a)

                  Nezbytné dodatečné vybavení: pronájem nebo nákup nepředpokládaného zvláštního vybavení, které se během operace ukáže jako nezbytné pro její další průběh, za předpokladu, že zakoupené vybavení nebude po skončení mise navráceno;

                  b)

                  lékařské služby: zařízení role 1, 2 a 3 v prostoru operace;

                  c)

                  získávání informací: získávání informací (družicové snímky; zpravodajství, průzkum a sledování (ISR) v prostoru operace, včetně sledování vzduch-země (AGSR); zpravodajství lidských zdrojů);

                  d)

                  jiné kritické schopnosti v prostoru operace: schopnosti v prostoru operace v souladu se společnou akcí (odminování v prostoru operace, pokud je to pro operaci nezbytné; ochrana proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným zbraním (CBRN); zařízení pro skladování a dodávky paliva; skladování a ničení zbraní a střeliva shromážděných v oblasti operace).

      PŘÍLOHA IV
      Společné provozní náklady související s vypořádáním operace, které nese ATHENA
      Náklady na nalezení konečného uplatnění pro infrastrukturu a vybavení pořízených ze společných prostředků pro účely operace.
      Doplňkové náklady na sestavení účetní závěrky za operaci. Způsobilé společné náklady se stanoví v souladu s přílohou III s ohledem na to, že pracovníci potřební k sestavení účetní závěrky patří k velitelství pro uvedenou operaci i poté, co ukončilo svou činnost.

      PŘÍLOHA V
      Zrušené rozhodnutí a jeho následné změny

                  Rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP

                  (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68).

                  Rozhodnutí Rady 2004/925/SZBP

                  (Úř. věst. L 395, 31.12.2004, s. 68).

                  Rozhodnutí Rady 2005/68/SZBP

                  (Úř. věst. L 27, 29.1.2005, s. 59).

                  Rozhodnutí Rady 2007/91/SZBP

                  (Úř. věst. L 41, 13.2.2007, s. 11).

      PŘÍLOHA VI
      Srovnávací tabulka

                  Rozhodnutí 2004/197/SZBP

                  Toto rozhodnutí

                  Články 1 až 10

                  Články 1 až 10

                  Článek 10a

                  Článek 11

                  Článek 10b

                  Článek 12

                  Článek 11

                  Článek 13

                  Článek 12

                  Článek 14

                  Článek 13

                  Článek 15

                  Čl. 14 odst. 1 až 3

                  Čl. 16 odst. 1 až 3

                  Čl. 14 odst. 3a

                  Čl. 16 odst. 4

                  Čl. 14 odst. 4

                  Čl. 16 odst. 5

                  Čl. 14 odst. 5

                  Čl. 16 odst. 6

                  Čl. 14 odst. 6

                  Čl. 16 odst. 7

                  Čl. 14 odst. 7

                  Čl. 16 odst. 8

                  Článek 15

                  Článek 17

                  Článek 16

                  Článek 18

                  Článek 17

                  Článek 19

                  Článek 18

                  Článek 20

                  Článek 19

                  Článek 21

                  Článek 20

                  Článek 22

                  Článek 21

                  Článek 23

                  Článek 22

                  Článek 24

                  Článek 23

                  Článek 25

                  Čl. 24 odst. 2

                  Čl. 26 odst. 1

                  Čl. 24 odst. 3

                  Čl. 26 odst. 2

                  Čl. 24 odst. 4

                  Čl. 26 odst. 3

                  Čl. 24 odst. 5

                  Čl. 26 odst. 4

                  Čl. 24 odst. 6

                  Čl. 26 odst. 5

                  Čl. 24 odst. 7

                  Čl. 26 odst. 6

                  Čl. 24 odst. 8

                  Čl. 26 odst. 7

                  Čl. 25 odst. 1 až 6

                  Čl. 27 odst. 1 až 6

                  Čl. 25 odst. 9

                  Čl. 27odst. 7

                  Čl. 25 odst. 7

                  Čl. 27 odst. 8

                  Čl. 25 odst. 8

                  Čl. 27 odst. 9

                  Článek 26

                  Článek 28

                  Článek 27

                  Článek 29

                  Článek 28

                  Článek 30

                  Článek 29

                  Článek 31

                  Článek 30

                  Článek 32

                  Článek 31

                  Článek 33

                  Článek 32

                  Článek 34

                  Článek 33

                  Článek 35

                  Článek 34

                  Článek 36

                  Článek 35

                  Článek 37

                  Článek 36

                  Článek 38

                  Čl. 37 odst. 1 a 2

                  Čl. 39 odst. 1 a 2

                  Čl. 37 odst. 4

                  Čl. 39 odst. 3

                  Čl. 37 odst. 5

                  Čl. 39 odst. 4

                  Čl. 37 odst. 6

                  Čl. 39 odst. 5

                  Čl. 37 odst. 7

                  Čl. 39 odst. 6

                  Čl. 37 odst. 8

                  Čl. 39 odst. 7

                  Čl. 38 odst. 1 a 2

                  Čl. 40 odst. 1 a 2

                  Čl. 38 odst. 2a

                  Čl. 40 odst. 3

                  Čl. 38 odst. 3

                  Čl. 40 odst. 4

                  Čl. 38 odst. 4

                  Čl. 40 odst. 5

                  Čl. 38 odst. 5

                  Čl. 40 odst. 6

                  Čl. 38 odst. 6

                  Čl. 40 odst. 7

                  Čl. 38 odst. 7

                  Čl. 40 odst. 8

                  Čl. 38 odst. 8

                  Čl. 40 odst. 9

                  Článek 39

                  Článek 41

                  Článek 40

                  Článek 42

                  Článek 42

                  Článek 43

                  –

                  Článek 44

                  Čl. 43 první věta

                  Článek 45

                  Čl. 43 druhá věta

                  Článek 46

                  Příloha I první odstavec bod 2

                  Příloha I první odstavec bod 1

                  Příloha I první odstavec bod 3

                  Příloha I první odstavec bod 2

                  Příloha I první odstavec bod 5

                  Příloha I první odstavec bod 3

                  Příloha I druhý odstavec

                  Příloha I druhý odstavec

                  Přílohy II až IV

                  Přílohy II až IV

                  –

                  Příloha V

                  –

                  Příloha VI


title: Rozhodnutí Rady Guvernérů ze dne 13. května 1981, kterým se mění statut Evropské investiční banky v souvislosti s přijetím ECU jako zúčtovací jednotky banky

text:
Důležité právní upozornění

|

31981D1030(01)

Úřední věstník L 311 , 30/10/1981 S. 0001 - 0001 Španělské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0087  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 10 Svazek 1 S. 0087

		Rozhodnutí Rady Guvernérůze dne 13. května 1981,kterým se mění statut Evropské investiční banky v souvislosti s přijetím ECU jako zúčtovací jednotky bankyRADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY,vzhledem k tomu, že na základě Smlouvy ze dne 10. července 1975 pozměňující některá ustanovení Protokolu o statutu Evropské investiční banky může Rada guvernérů jednomyslně na návrh správní rady změnit definici zúčtovací jednotky a metodu přepočtu částek vyjádřených v zúčtovacích jednotkách na národní měny a naopak,s ohledem na vlastní rozhodnutí ze dne 30. prosince 1977,s ohledem na články 4 a 7 statutu,s ohledem na návrh správní rady ze dne 31. března 1981,ROZHODLA JEDNOMYSLNĚ TAKTO:1. V čl. 4 odst. 1 statutu banky se druhý pododstavec, kterým se vymezuje zúčtovací jednotka, nahrazuje tímto:"Zúčtovací jednotka se definuje jako ECU používané Evropskými společenstvími."2. Metoda výpočtu zúčtovací jednotky banky, uvedená v jejím rozhodnutí ze dne 30. prosince 1977, se zrušuje.3. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1981.4. Toto rozhodnutí se nedotýká rozhodnutí, která může přijmout Rada guvernérů na základě čl. 4 odst. 1 třetího pododstavce a čl. 7 odst. 4 statutu banky.Za Radu guvernérůpředsedaG. FitzgeraldtajemníkE. Greppi--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1247 ze dne 11. července 2017 o uzavření, jménem Evropské unie, Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, s výjimkou ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany

text:
               12.7.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 181/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/1247
   ze dne 11. července 2017
   o uzavření, jménem Evropské unie, Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, s výjimkou ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem, jakož i čl. 218 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. ledna 2007 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Ukrajinou o uzavření nové dohody mezi Evropskou unií a Ukrajinou, která by nahradila dohodu o partnerství a spolupráci (2).

               (2)

               Tato jednání byla zdárně dokončena a Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla v roce 2012 parafována.

               (3)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2014/295/EU (3), rozhodnutím Rady 2014/668/EU (4) a rozhodnutím Rady 2014/670/Euratom (5) byla dohoda podepsána v Bruselu dne 21. března 2014 a v Bruselu dne 27. června 2014, s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (4)

               Toto rozhodnutí se týká všech ustanovení dohody s výjimkou jejího článku 17, který obsahuje zvláštní ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany, jež spadají do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie. Cíl a obsah těchto ustanovení je odlišný od cíle a obsahu ostatních ustanovení dohody o přidružení mezi stranami a je na uvedených ustanoveních nezávislý. Souběžně s tímto rozhodnutím bude přijato samostatné rozhodnutí týkající se článku 17 dohody.

               (5)

               Podle čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU může Rada zmocnit Komisi, aby schválila změny dohody, které přijme Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 465 odst. 4 dohody na návrh podvýboru pro zeměpisná označení podle článku 211 dohody.

               (6)

               Je vhodné stanovit příslušné postupy pro ochranu zeměpisných označení, která jsou na základě dohody chráněna.

               (7)

               Dohoda by neměla být vykládána tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které by mohly být přímo uplatňovány před soudy Unie nebo členských států.

               (8)

               Dohoda by měla být schválena jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, spolu s jejími přílohami a k ní připojenými protokoly, (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie, s výjimkou článku 17 dohody (6).
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 486 odst. 2 dohody, vyjadřující souhlas Unie být dohodou vázána (7).
   Článek 3
   Pro účely článku 211 dohody schvaluje změny dohody učiněné prostřednictvím rozhodnutí podvýboru pro zeměpisná označení Komise jménem Unie. Pokud zúčastněné strany nemohou dosáhnout shody ohledně námitek týkajících se zeměpisných označení, přijme Komise postoj postupem stanoveným v čl. 57 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (8).
   Článek 4
   1.   Název chráněný podle hlavy IV kapitoly 9 pododdílu 3 „Zeměpisná označení“ dohody může používat každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh zemědělské produkty, potraviny, vína, aromatizovaná vína nebo lihoviny, jež jsou v souladu s odpovídající specifikací.
   2.   V souladu s článkem 207 dohody členské státy a orgány Unie vymáhají ochranu podle článků 204 až 206 dohody, a to rovněž na žádost zúčastněné strany.
   Článek 5
   Dohoda nesmí být vykládána tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které by mohly být přímo uplatňovány před soudy Unie nebo členských států.
   Článek 6
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 11. července 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Souhlas ze dne 16. září 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Ukrajinou (Úř. věst. L 49, 19.2.1998, s. 3).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/295/EU ze dne 17. března 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o její preambuli, článek 1 a hlavy I, II a VII (Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2014/668/EU ze dne 23. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o hlavu III (s výjimkou ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany) a hlavy IV, V, VI a VII dohody a související přílohy a protokoly (Úř. věst. L 278, 20.9.2014, s. 1).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2014/670/Euratom ze dne 23. června 2014, kterým se schvaluje uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 278, 20.9.2014, s. 8).

      (6)  Znění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé bylo zveřejněno v Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

      (7)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

      (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).


Avis juridique important

|

32004D0527

2004/527/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 28. června 2004 o žádosti Burkiny Faso o přistoupení k Protokolu o cukru ze států AKT

Official Journal L 232 , 01/07/2004 P. 0040 - 0041

 Rozhodnutí Rady  ze dne  28. června 2004  o žádosti Burkiny Faso o přistoupení k Protokolu o cukru ze států AKT (2004/527/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Společné prohlášení k Protokolu 3 o cukru ze států AKT k dohodě o partnerství AKT-ES(1) stanoví, že každá žádost o účast na ujednáních protokolu ze strany afrického, karibského nebo tichomořského (AKT) státu, který je smluvní stranou úmluvy a není v protokolu výslovně uveden, se přezkoumá.

(2) Burkina Faso je státem AKT, který je smluvní stranou dohody o partnerství AKT-ES, a v listopadu 2000 požádala o účast na ujednáních uvedeného protokolu.

(3) V dopise ze dne  30. září 2002  vyjádřily státy AKT svůj souhlas s přistoupením Burkiny Faso k uvedenému protokolu.

(4) Přezkum žádosti Burkiny Faso ukázal, že daná země není čistým vývozcem cukru a není schopna cukr vyvážet trvale.

(5) Tento závěr je vhodné předat Burkině Faso dopisem,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Žádost Burkiny Faso o přistoupení k Protokolu č. 3 o cukru ze států AKT k dohodě o partnerství AKT-ES se nepřijímá.

Burkině Faso se zašle přiložený dopis.

V Lucemburku dne  28. června 2004 .

 Za Radu

 předseda

M.  Cullen

(1) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 269.

PŘÍLOHA

V Bruselu dne

 Vaše Excelence,

dovoluji si navázat na Váš dopis ze dne  8. listopadu 2000  obsahující žádost o přistoupení k Protokolu o cukru ze států AKT. V souladu se společným prohlášením připojeným k Protokolu o cukru ze států AKT Evropské společenství přezkoumalo Vaši žádost a dospělo k závěru, že Burkina Faso není v současnosti schopna plnit trvale závazky protokolu. V předchozích případech byla schopnost plnit tyto závazky definována skutečností, že daná země je čistým vývozcem cukru.

S politováním Vám proto musím oznámit, že Společenství nemůže přijmout žádost Burkiny Faso o připojení k protokolu o cukru.

Kopii tohoto dopisu zasílám generálnímu tajemníkovi států AKT.

Vaše Excelence, přijměte prosím výraz mé úcty.

 Za Radu Evropské unie


title: Rozhodnutí Rady ze dne 21. prosince 1998 o prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky

text:
Důležité právní upozornění

|

31999D0036

Úřední věstník L 012 , 16/01/1999 S. 0027 - 0027

		Rozhodnutí Radyze dne 21. prosince 1998o prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky(1999/36/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s čl. 228 odst. 2 první větou této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že Komise sjednala jménem Společenství dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky, naposledy pozměněnou dohodou parafovanou dne 13. prosince 1995;vzhledem k tomu, že tato dohoda ve formě výměny dopisů měla být prozatímně prováděna od 1. ledna 1999 do dokončení postupů nezbytných pro uzavření, s výhradou vzájemného prozatímního provádění dohody Čínskou lidovou republikou,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky, naposledy pozměněná dohodou parafovanou dne 13. prosince 1995, bude prozatímně prováděna od 1. ledna 1999 než bude oficiálně uzavřena a s výhradou vzájemného prozatímního provádění dohody Čínskou lidovou republikou.Znění dohody se přikládá k tomuto rozhodnutí.Článek 2Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 21. prosince 1998.Za RadupředsedaM. Bartenstein--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise ze dne 17. ledna 2013 o zřízení odborné skupiny Komise o evropské pojistné smlouvě

text:
               19.1.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 16/6

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 17. ledna 2013
   o zřízení odborné skupiny Komise o evropské pojistné smlouvě
   2013/C 16/03
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 1. července 2010 Komise zahájila konzultace o „Zelené knize o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky“ (1). Řada zúčastněných stran z odvětví pojišťovnictví, zejména představitelé pojišťoven a pojišťovacích zprostředkovatelů, je toho názoru, že rozdíly ve smluvním právu představují překážku pro přeshraniční obchodování s pojistnými produkty.

               (2)

               Ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 Evropský parlament znovu zopakoval své dřívější výzvy, aby byly pojistné smlouvy zahrnuty do rozsahu působnosti nepovinného nástroje, a vyjádřil své přesvědčení, že takový nástroj by mohl být užitečný zejména u pojistných smluv malého rozsahu; Evropský parlament dále vyzývá Komisi, aby vytvořila specializovanou odbornou skupinu pro jakékoli budoucí přípravné práce v oblasti finančních služeb, aby se zajistilo, že každý budoucí nástroj zohlední možné zvláštní charakteristiky odvětví finančních služeb.

               (3)

               Na základě „Zelené knihy o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky“ Komise dne 11. října 2011 přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné evropské právní úpravě prodeje. Oblast působnosti navržené společné evropské právní úpravy prodeje byl omezen na smlouvy o prodeji zboží, smlouvy na dodávky digitálního obsahu a smlouvy na poskytnutí souvisejících služeb, protože zboží tvoří hlavní podíl obchodu uvnitř EU a obchod s digitálními produkty má vzrůstající hospodářský význam.

               (4)

               Dne 16. února 2012 přijala Komise bílou knihu „Agenda pro přiměřené, udržitelné a spolehlivé důchody“, ve které předložila balíček iniciativ s cílem usnadnit rozvoj doplňkového soukromého důchodového spoření. V opatření 19, které je součástí tohoto balíčku, se oznamuje, že Komise posoudí potřebu odstranění překážek, které souvisejí se smluvním právem a které brání vytváření a nabízení produktů životního pojištění se spořícími/investičními funkcemi, v zájmu usnadnění přeshraniční distribuce některých soukromých penzijních produktů.

               (5)

               Na základě příspěvků zúčastněných stran v rámci konzultace o „Zelené knize o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky“ a s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 se Komise domnívá, že situace v odvětví pojišťovnictví si zasluhuje zvláštní hloubkovou analýzu. Komise je tedy ochotna přezkoumat, zda rozdíly v právních úpravách pojistných smluv vytváří překážky pro přeshraniční obchod s pojistnými produkty.

               (6)

               Komise uznává nutnost vzít v úvahu specifické rysy odvětví finančních služeb a domnívá se, že je nutné zřídit skupinu odborníků, kteří mají být Komisi nápomocni a umožní jí čerpat z široké škály praktických zkušeností a znalostí pro účely její analýzy.

               (7)

               Skupina odborníků prozkoumá, zda rozdíly mezi právními úpravami pojistných smluv členských států vytváří překážky pro přeshraniční obchod, a pokud ano, pak skupina odborníků určí, o jaké konkrétní oblasti pojištění se jedná, nevyjímaje určité produkty životního pojištění, které by mohly sloužit jako soukromé penze. Na základě svých zjištění vydá skupina odborníků zprávu.

               (8)

               Skupina odborníků se skládá ze zástupců zúčastněných stran, včetně odvětví pojišťovnictví, hlavních uživatelů pojistných produktů a osob majících praktické zkušenosti s přípravou návrhů pojistných smluv. Skupina odborníků může rovněž zahrnovat odborníky, kteří jednají za svou osobu, například akademické pracovníky mající specifické odborné znalosti v oblasti smluvního práva, zejména v oblasti právních úprav pojistných smluv. Složení skupiny odborníků se může lišit v závislosti na jejích konkrétních úkolech.

               (9)

               Měla by být stanovena pravidla pro poskytování informací ze strany členů skupiny odborníků.

               (10)

               Osobní údaje by se měly zpracovávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Odborná skupina Komise o evropské pojistné smlouvě
   Tímto se zřizuje skupina odborníků s názvem „Odborná skupina Komise o evropské pojistné smlouvě“ (dále jen „odborná skupina“).
   Článek 2
   Úkol skupiny
   1.   Úkolem odborné skupiny je provést analýzu s cílem pomoci Komisi při posuzování toho, zda rozdíly ve smluvním právu představují překážky pro přeshraniční obchodování s pojistnými produkty.
   2.   Pokud odborná skupina shledá, že rozdíly ve smluvním právu mohou představovat překážky pro obchodování s pojistnými produkty, určí oblasti pojištění, které se jeví jako obzvláště postižené těmito překážkami.
   3.   Odborná skupina předloží Komisi zprávu o svých zjištěních do konce roku 2013.
   Článek 3
   Konzultace
   Komise může s odbornou skupinou konzultovat jakékoli záležitosti týkající se právních úprav pojistných smluv a příslušných oblastí smluvního práva.
   Článek 4
   Členství – jmenování
   1.   Odborná skupina má nejvýše 20 členů.
   2.   Členové mohou být jednotlivci jmenovaní za svou osobu, jednotlivci, kteří zastupují společný zájem – například zájem poskytovatelů pojištění, uživatelů pojištění nebo právníků – a také organizace pojistitelů, organizace uživatelů pojištění a organizace sdružující právníky.
   3.   Členové jmenovaní za svou osobu jednají nezávisle a ve veřejném zájmu. Tyto osoby jmenuje generální ředitel GŘ pro spravedlnost z řad odborníků, kteří mají zvláštní znalosti v oblastech uvedených v článcích 2 a 3 a kteří reagovali na výzvu k podávání přihlášek. Jednotlivci jmenovaní s cílem reprezentovat společný zájem nesmějí reprezentovat jednotlivé zúčastněné strany. Tyto osoby jmenuje generální ředitel GŘ pro spravedlnost z okruhu zúčastněných osob, které mají kompetence a silný zájem v oblastech uvedených v článku 2, jsou ochotny přispět k práci odborné skupiny a reagovaly na výzvu k podávání přihlášek. Organizace jmenují své zástupce. Členové jsou jmenováni na základě své vůle věnovat činnosti ve skupině odborníků dostatek času, a tak efektivně přispět k její práci.
   4.   Členové odborné skupiny jsou jmenováni na pevně stanovené období dvou let, které končí 24 měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
   5.   Členové, kteří již nejsou schopni účinně přispívat k práci odborné skupiny, kteří odstoupí nebo kteří již nesplňují podmínky uvedené v odstavci 3 tohoto článku nebo v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie, mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni.
   6.   Členové jmenovaní za svou osobu učiní písemné prohlášení, že se zavazují jednat ve veřejném zájmu, a také prohlášení, v němž uvedou, zda v jejich případě existuje, či neexistuje střet zájmů.
   7.   Jména členů jsou zveřejněna v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík“) a na internetových stránkách GŘ pro spravedlnost.
   8.   Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 (2).
   Článek 5
   Činnost
   1.   Odborné skupině předsedá zástupce Komise.
   2.   Skupina může se souhlasem útvarů Komise zřizovat podskupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření definovaného skupinou. Tyto podskupiny budou rozpuštěny, jakmile svůj mandát splní.
   3.   Zástupce Komise může k příležitostné práci v odborné skupině nebo podskupině přizvat externí odborníky, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určitém bodu programu jejího zasedání. Zástupce Komise může navíc udělit status pozorovatele jednotlivcům nebo organizacím stanoveným v pravidle 8 odst. 3 horizontálních pravidel pro skupiny odborníků a kandidátským zemím (3).
   4.   Členové odborné skupiny i přizvaní odborníci a pozorovatelé dodržují povinnost profesního tajemství stanovenou Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností EU stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. Pokud členové tyto povinnosti nedodržují, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
   5.   Odborná skupina a její podskupiny zpravidla zasedají v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Jednání odborné skupiny a podskupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
   6.   Komise zveřejňuje příslušné dokumenty o činnosti skupiny (např. programy jednání, zápisy z jednání apod.) jejich uvedením v rejstříku, nebo na internetových stránkách vytvořených pro tento účel, na něž lze přejít odkazem z rejstříku. Výjimky ze zveřejňování by měly být stanoveny v případech, kdy by zveřejnění dokumentu poškodilo ochranu veřejného nebo soukromého zájmu, jak je definováno v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Veškeré výsledky nebo s nimi související práva, včetně autorských práv a jiných práv duševního nebo průmyslového vlastnictví, získané v rámci činnosti odborné skupiny jsou výlučným vlastnictvím Unie, která je může užívat, zveřejnit nebo převést podle svého uvážení, bez zeměpisného nebo jakéhokoli jiného omezení, s výjimkou případů, kdy práva duševního nebo průmyslového vlastnictví existovala již před zahájením činnosti odborné skupiny.
   Článek 6
   Výdaje na zasedání
   1.   Účastníkům podílejícím se na činnostech odborné skupiny nepřísluší za poskytované služby odměna.
   2.   Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností skupiny hradí Komise v souladu s předpisy platnými v Komisi.
   3.   Výdaje na zasedání se nahrazují v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.
   Článek 7
   Použitelnost
   Toto rozhodnutí se použije po dobu 24 měsíců od jeho přijetí. Před tímto dnem rozhodne Komise o jeho případném prodloužení.

      V Bruselu dne 17. ledna 2013.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            místopředsedkyně

      (1)  KOM(2010) 348 v konečném znění ze dne 1.7.2010.
   http://europa.eu/legislation_summaries/enterprise/business_environment/co0016_en.htm

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (3)  Viz http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/PDF/SEC_2010_EN.pdf