title: Rozhodnutí Rady ze dne 11. března 2010 o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím

text:
               29.10.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 283/11

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 11. března 2010
   o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím
   (2010/652/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a odst. 8 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise projednala dohodu o spolupráci v oblasti družicové navigace s Norským královstvím (dále jen „dohoda“), která byla parafována dne 17. července 2009.

               (2)

               Dohoda podléhá také ratifikaci členskými státy.

               (3)

               Podle čl. 12 odst. 4 dohody by měly Evropská unie ve věcech spadajících do její pravomoci a Norské království dohodu uplatňovat prozatímně až do jejího vstupu v platnost,

               (4)

               Dohoda by měla být podepsána jménem Evropské unie a uplatňována prozatímně v souladu s tímto rozhodnutím,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím se schvaluje jménem Unie s výhradou jejího uzavření.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie s výhradou jejího uzavření.
   Článek 3
   V souladu s čl. 12 odst. 4 dohody, pokud jde o věci spadající do pravomoci Unie, je dohoda uplatňována prozatímně do svého vstupu v platnost. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení s uvedením dne, kterým začíná prozatímní uplatňování dohody.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 11. března 2010.

            Za Radu

            předseda

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 283/12

         DOHODA O SPOLUPRÁCI
   v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím
   EVROPSKÁ UNIE, dále také jen „Unie“,
   BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   BULHARSKÁ REPUBLIKA,
   ČESKÁ REPUBLIKA,
   DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
   ESTONSKÁ REPUBLIKA,
   IRSKO,
   ŘECKÁ REPUBLIKA,
   ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
   ITALSKÁ REPUBLIKA,
   KYPERSKÁ REPUBLIKA,
   LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
   LITEVSKÁ REPUBLIKA,
   LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
   MAĎARSKÁ REPUBLIKA,
   MALTA,
   NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
   POLSKÁ REPUBLIKA,
   PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
   RUMUNSKO,
   REPUBLIKA SLOVINSKO,
   SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
   FINSKÁ REPUBLIKA,
   ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
   smluvní strany Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“,
   na straně jedné
   a
   NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ, dále jen „Norsko“,
   na straně druhé,
   Evropská unie, členské státy a Norsko dále společně jen „strany“,
   UZNÁVAJÍCE úzké zapojení Norska do programů Galileo a EGNOS od definiční fáze těchto programů,
   VĚDOMY SI vývoje ve správě, vlastnictví a financování evropských programů globálních družicových navigačních systémů na základě nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (1), jeho změn a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (2),
   ZVAŽUJÍCE přínosy rovnocenné úrovně ochrany evropských globálních družicových navigačních systémů a jejich služeb na územích stran,
   UZNÁVAJÍCE záměr Norska včas přijmout a v rámci své pravomoci prosazovat opatření poskytující rovnocennou úroveň zabezpečení a bezpečnosti jako opatření platná v Unii,
   UZNÁVAJÍCE závazky stran podle mezinárodního práva,
   UZNÁVAJÍCE zájem Norska o všechny služby systému Galileo včetně veřejné regulované služby,
   UZNÁVAJÍCE Dohodu mezi Norským královstvím a Evropskou unií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací,
   PŘEJÍCE SI formálně zakotvit úzkou spolupráci ve všech ohledech evropských programů globálních družicových navigačních systémů,
   POVAŽUJÍCE Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) za vhodný právní a institucionální základ pro rozvoj spolupráce mezi Unií a Norskem v oblasti družicové navigace,
   PŘEJÍCE SI doplnit ustanovení Dohody o EHP o dvoustrannou dohodu o družicové navigaci v otázkách zvláštního významu pro Norsko, Unii a její členské státy,
   SE DOHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Účel dohody
   Hlavním účelem této dohody je dále posílit spolupráci mezi stranami doplněním ustanovení Dohody o EHP, která se vztahují na družicovou navigaci.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely této dohody se rozumí:

               a)

               „evropskými globálními družicovými navigačními systémy“ (GNSS) systém Galileo a evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS);

               b)

               „rozšiřujícím systémem“ regionální mechanismy, jako například EGNOS. Tyto mechanismy umožňují uživatelům globálních družicových navigačních systémů získat lepší provozní vlastnosti, jako je zvýšení přesnosti, dostupnosti, integrity a spolehlivosti;

               c)

               „systémem Galileo“ nezávislý civilní evropský globální systém družicové navigace a určování času, pod civilní kontrolou, pro poskytování služeb globálních družicových navigačních systémů, navržený a vyvinutý Unií a jejími členskými státy. Provozování systému Galileo může být převedeno na soukromý subjekt.
               Systém Galileo předpokládá otevřenou službu, komerční službu, službu v oblasti bezpečnosti lidského života a vyhledávací a záchrannou službu spolu se zabezpečenou veřejnou regulovanou službou s omezeným přístupem, která bude splňovat potřeby oprávněných uživatelů z veřejného sektoru;

               d)

               „regulačním opatřením“ jakýkoli právní předpis, politika, pravidlo, postup, rozhodnutí nebo podobný správní akt některé strany dohody;

               e)

               „utajovanými informacemi“ informace v libovolné formě, které vyžadují ochranu před neoprávněným vyzrazením, jež by v různé míře mohlo poškodit základní zájmy, včetně národní bezpečnosti, stran nebo jednotlivých členských států. Stupeň jejich utajení je uváděn označením. Tyto informace jsou označovány za utajované stranami na základě platných právních předpisů a musí být chráněny proti jakékoli ztrátě utajení, integrity a dostupnosti.

         Článek 3
   Zásady spolupráce
   1.   Strany se dohodly, že se budou při spolupráci v rámci této dohody řídit těmito zásadami:

               a)

               základem pro spolupráci mezi stranami v oblasti družicové navigace je Dohoda o EHP;

               b)

               je možné volně poskytovat služby družicové navigace na územích stran;

               c)

               je možné volně využívat všechny služby systémů Galileo a EGNOS včetně služby PRS za předpokladu splnění podmínek upravujících jejich využívání;

               d)

               existuje úzká spolupráce v otázkách bezpečnosti globálních družicových navigačních systémů prostřednictvím přijetí a prosazování rovnocenných bezpečnostních opatření v oblasti globálních družicových navigačních systémů v Unii i v Norsku;

               e)

               mezinárodní závazky stran ohledně pozemních zařízení evropských globálních družicových navigačních systémů jsou řádně dodržovány.

         2.   Touto dohodou není dotčena institucionální struktura stanovená právem Unie pro účely provozování programu Galileo. Touto dohodou nejsou dotčena ani příslušná regulační opatření provádějící závazky ohledně nešíření příslušných technologií, regulaci vývozu, kontrolu nehmotných převodů technologií nebo vnitrostátní bezpečnostní opatření.
   Článek 4
   Rádiové spektrum
   1.   Strany se dohodly na spolupráci v otázkách rádiového spektra týkajících se evropských systémů družicové navigace v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) s ohledem na Memorandum o porozumění ohledně evidence systému služeb družicové navigace Galileo u ITU, podepsané dne 5. listopadu 2004.
   2.   V této souvislosti jsou strany povinny chránit odpovídající přidělené kmitočty pro evropské družicové navigační systémy, aby byla zajištěna dostupnost služeb těchto systémů ve prospěch uživatelů.
   3.   Strany dále uznávají význam ochrany radiového navigačního spektra proti narušení a rušení. Za tímto účelem určují zdroje rušení a hledají oboustranně přijatelná řešení pro boj s tímto rušením.
   4.   Tuto dohodu nelze vykládat odchylně od platných předpisů Mezinárodní telekomunikační unie, včetně jejího radiotelekomunikačního řádu.
   Článek 5
   Pozemní zařízení evropských globálních družicových navigačních systémů
   1.   Norsko přijme veškerá proveditelná opatření k usnadnění instalace, údržby a výměny pozemních zařízení evropských globálních družicových navigačních systémů (dále jen „pozemní zařízení“) na územích, která spadají do jeho pravomoci.
   2.   Norsko přijme veškerá proveditelná opatření k zajištění ochrany a průběžného a nerušeného provozu pozemních zařízení na svém území, případně i se zapojením svých donucovacích orgánů. Norsko přijme veškerá použitelná opatření, aby zajistila, že pozemní zařízení nebudou předmětem místního rádiového rušení, útoků hackerů a pokusů o odposlouchávání.
   3.   Mezi Evropskou komisí a držitelem příslušných majetkových práv bude sjednán smluvní vztah ohledně pozemních zařízení. Norské orgány plně respektují zvláštní statut pozemních zařízení, a je-li to možné, nežli přijmou jakékoli opatření týkající se pozemních zařízení, usilují nejprve o dohodu s Evropskou komisí.
   4.   Norsko umožní nepřetržitý a nerušený přístup k pozemním zařízením všem osobám určeným nebo jinak zmocněným Unií. Za tímto účelem Norsko vytvoří kontaktní místo, které bude přijímat informace o osobách cestujících do pozemních zařízení a jinak prakticky usnadňovat pohyb a činnost takových osob.
   5.   Archivy a vybavení pozemních zařízení a zasílané dokumenty v jakékoli formě s úřední pečetí nebo označením nesmějí být předmětem kontroly celních orgánů ani policie.
   6.   V případě ohrožení nebo snížení bezpečnosti pozemních zařízení nebo jejich provozu se Norsko a Evropská komise ihned navzájem informují o dané události a opatřeních k nápravě situace. Evropská komise může určit jiný důvěryhodný subjekt, aby působil jako styčný bod s Norskem pro takové informace.
   7.   Strany stanoví podrobnější postupy pro záležitosti uvedené v odstavcích 1 až 6 výše v samostatném ujednání. Tyto postupy by směly mimo jiné upravovat kontroly, povinnosti kontaktních míst, požadavky na kurýry a opatření proti rušení místními rádiovými frekvencemi a pokusům o útoky.
   Článek 6
   Bezpečnost
   1.   Strany jsou přesvědčeny o potřebě chránit globální družicové navigační systémy proti takovým ohrožením, jako je zneužití, rušení, narušení a nepřátelské útoky. Proto strany přijmou veškeré proveditelné kroky, v případě potřeby i včetně samostatných dohod, k zajištění kontinuity, bezpečnosti a ochrany družicových navigačních služeb a související infrastruktury a klíčových zařízení na svých územích.
   Evropská komise má v úmyslu vypracovat opatření na ochranu, kontrolu a správu citlivých zařízení, informací a technologií evropských programů globálních družicových navigačních systémů proti takovým ohrožením a nežádoucímu šíření.
   2.   V této souvislosti Norsko potvrzuje svůj záměr včas přijmout a v rámci své jurisdikce prosazovat opatření poskytující rovnocennou úroveň zabezpečení a bezpečnosti jako opatření platná v Unii.
   V souladu s tím strany řeší problémy bezpečnosti globálních družicových navigačních systémů, včetně akreditace v příslušných výborech v rámci správní struktury evropských globálních družicových navigačních systémů. Praktická ujednání a postupy se definují v rámci jednacích řádů příslušných výborů při zohlednění rámce Dohody o EHP.
   3.   Pokud by došlo k události, kdy by takové rovnocenné úrovně zabezpečení a bezpečnosti nebylo možno dosáhnout, zahájí strany konzultace za účelem nápravy situace. Bude-li třeba, lze rozsah spolupráce v této oblasti příslušným způsobem upravit.
   Článek 7
   Výměna utajovaných informací
   1.   Výměna a ochrana utajovaných skutečností týkajících se Unie musí být v souladu s Dohodou mezi Norským královstvím a Evropskou unií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací (3), podepsanou dne 22. listopadu 2004, a s prováděcími ujednáními k ní.
   2.   Norsko si může utajované informace s vnitrostátním označením stupně utajení, které se týkají systému Galileo, vyměňovat s těmi členskými státy, s nimiž má za tím účelem uzavřené dvoustranné dohody.
   3.   Strany se vynasnaží stanovit komplexní a soudržný právní rámec umožňující výměnu utajovaných informací týkajících se programu Galileo mezi sebou.
   Článek 8
   Kontrola vývozu
   1.   Aby bylo zajištěno uplatňování jednotné politiky kontroly vývozu a nešíření příslušných technologií v souvislosti s programem Galileo mezi stranami, potvrzuje Norsko svůj záměr včas přijmout a v rámci své pravomoci prosazovat opatření poskytující rovnocennou úroveň kontroly vývozu a nešíření technologií, dat a prvků týkajících se systému Galileo jako opatření platná v Unii a jejích členských státech.
   2.   Pokud by došlo k události, kdy by takové rovnocenné úrovně kontroly vývozu a nešíření příslušných technologií nebylo možno dosáhnout, zahájí strany konzultace za účelem nápravy situace. Bude-li třeba, lze rozsah spolupráce v této oblasti příslušným způsobem upravit.
   Článek 9
   Veřejná regulovaná služba
   Norsko vyjádřilo svůj zájem o veřejnou regulovanou službu systému Galileo, jíž považuje za důležitý prvek své účasti na evropských programech globálních družicových navigačních systémů. Strany se dohodly, že budou řešit tuto problematiku, jakmile budou definovány politiky a provozní ujednání upravující přístup k veřejné regulované službě.
   Článek 10
   Mezinárodní spolupráce
   1.   Strany uznávají hodnotu koordinačních přístupů na mezinárodních fórech pro normalizaci a certifikaci globálních družicových navigačních služeb. Strany zejména společně podporují rozvíjení norem programu Galileo a prosazují jejich využívání po celém světě, přičemž zdůrazňují interoperabilitu s jinými globálními družicovými navigačními systémy.
   2.   Proto strany za účelem podpory a provádění cílů této dohody podle potřeby spolupracují ve všech otázkách týkajících se globálních družicových navigačních systémů, které se řeší zejména v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví, Mezinárodní námořní organizace a ITU.
   Článek 11
   Konzultace a řešení sporů
   Strany navzájem na žádost kterékoli z nich ihned konzultují jakoukoli otázku týkající se výkladu nebo uplatňování této dohody. Případné spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody se řeší konzultacemi mezi stranami.
   Článek 12
   Vstup v platnost a ukončení platnosti
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí dokončení postupů nezbytných pro tento účel.
   Oznámení se zasílají Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie, která je depozitářem dohody.
   2.   Ukončení platnosti či vypovězení této dohody nemá vliv na platnost ani trvání případných ujednání uzavřených na základě této dohody ani na konkrétní práva a povinnosti, jež vznikly v oblasti práva duševního vlastnictví.
   3.   Tuto dohodu lze měnit vzájemnou dohodou stran v písemné formě. Změny vstupují v platnost prvním dnem po obdržení poslední diplomatické nóty informující druhou stranu o dokončení příslušných vnitřních postupů nezbytných k jejímu vstupu v platnost.
   4.   Bez ohledu na odstavec 1 Norsko a Evropská unie, pokud jde o věci spadající do její pravomoci, souhlasí s prozatímním uplatňováním této dohody od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy si vzájemně oznámí dokončení postupů nezbytných pro tento účel.
   5.   Každá strana dohody může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé straně s šestiměsíční výpovědní lhůtou.
   Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a norském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 362, 9.12.2004, s. 29.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) (Text s významem pro EHP)

text:
               3.10.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/20

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 922/2009/ES
   ze dne 16. září 2009
   o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s článkem 154 Smlouvy by Společenství mělo přispívat ke zřizování a rozvoji transevropských sítí prostřednictvím akcí na podporu jejich vzájemného propojení, interoperability a dostupnosti za účelem dosažení cílů uvedených v článcích 14 a 158 Smlouvy a s úmyslem umožnit občanům Evropské unie, hospodářským subjektům, jakož i regionálním a místním samosprávným celkům plné využití výhod vyplývajících z vytváření prostoru bez vnitřních hranic.

               (2)

               V závěrech ze dne 1. prosince 2005 ke sdělení Komise nazvanému „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ Rada zdůraznila, že pro dosažení hospodářského růstu a produktivity mají zásadní význam soustředěnější, účinnější a integrovanější politiky informačních a komunikačních technologií (dále jen „IKT“) jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. Komise byla vyzvána, aby prostřednictvím výměny zkušeností podpořila účinné využívání IKT ve veřejných službách a vyvinula společné přístupy ke klíčovým otázkám, jako jsou například interoperabilita a účinné uplatňování otevřených norem.

               (3)

               Evropský parlament v usnesení o evropské informační společnosti pro růst a zaměstnanost ze dne 14. března 2006 (4) žádal, aby byl kladen důraz na otázky interoperability a na osvědčené postupy elektronických služeb ve veřejné správě určených pro občany a podniky, přičemž prvořadým cílem je zajistit volný a ničím nerušený pohyb občanů členských států, jejich usazování a zaměstnávání. Evropský parlament rovněž důrazně vyzval členské státy, aby při reformě své veřejné správy uskutečnily iniciativy a programy i2010 s cílem poskytnout kvalitnější, účinnější a dostupnější služby pro malé a střední podniky a své občany.

               (4)

               V prohlášení ministrů přijatém dne 24. listopadu 2005 v Manchesteru se ministři příslušní pro politiku v oblasti IKT mimo jiné dohodli, že budou pracovat společně a s Komisí, aby bylo možné účinněji sdílet stávající nástroje, společné specifikace, normy a řešení a aby byl v nezbytných případech podpořen vývoj řešení založený na spolupráci.

               (5)

               V prohlášení ministrů přijatém dne 19. září 2007 v Lisabonu vyzvali ministři Komisi, aby mimo jiné usnadnila spolupráci členských států a aby definovala, vyvinula, provedla a sledovala přeshraniční a mezirezortní interoperabilitu, a prohlásili, že by právní předpisy Společenství v budoucnosti měly zejména předvídat a posuzovat svůj dopad na infrastruktury IKT a na přeměnu služeb.

               (6)

               V důsledku rychlého rozvoje IKT hrozí, že se členské státy rozhodnou pro odlišná či neslučitelná řešení a že by mohly vzniknout překážky elektronických komunikací, které by bránily řádnému fungování vnitřního trhu a souvisejících svobod pohybu. Tím by mohly být nepříznivě ovlivněny otevřenost a konkurenceschopnost trhů a poskytování určitých ekonomických i neekonomických služeb obecného zájmu občanům a podnikům. Členské státy a Komise by měly více usilovat o to, aby zabránily roztříštění trhu, dosáhly interoperability a prosadily společně dohodnutá řešení v oblasti IKT a zároveň zaručily náležitou správu.

               (7)

               Ze společných, opětovně využitelných a interoperabilních řešení a z interoperabilních správních procesů v odděleních bez přímého kontaktu s občany by také měli prospěch občané a podniky, neboť tato řešení a procesy by napomáhaly účinnému a účelnému přeshraničnímu a meziresortnímu poskytování veřejných služeb občanům a podnikům.

               (8)

               S cílem podpořit účinné a účelné přeshraniční a meziresortní interakce, mimo jiné při provádění právních předpisů Společenství, a zároveň snížit administrativní zátěž a náklady je třeba vyvíjet nepřetržité úsilí, aby byla zaručena přeshraniční a meziresortní interoperabilita, aby byly vyměňovány zkušenosti, aby byly vytvářeny a udržovány společné a sdílené přístupy, specifikace, normy a řešení a aby byly posuzovány dopady právních předpisů Společenství z hlediska IKT.

               (9)

               Aby byly tyto výzvy vyřešeny, měly by veškeré snahy probíhat za úzké spolupráce, koordinace a dialogu mezi Komisí a členskými státy, v úzké interakci s odvětvími, která odpovídají za provádění politik Evropské unie, a případně se zúčastněnými subjekty, přičemž by měl být kladen patřičný důraz na priority a jazykovou rozmanitost Evropské unie a na rozvoj společných přístupů ke klíčovým otázkám, jako jsou interoperabilita a účinné uplatňování otevřených norem.

               (10)

               Infrastrukturní služby by měly být udržovány a provozovány udržitelným způsobem v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC) (5), které požaduje, aby Komise vymezila mechanismy k zajištění finanční a provozní udržitelnosti infrastrukturních služeb. Na těchto infrastrukturních službách se členské státy dohodly při provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1719/1999/ES ze dne 12. července 1999 o hlavních směrech a o projektech společného zájmu v oblasti transevropských sítí pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA) (6) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/1999/ES ze dne 12. července 1999, kterým se přijímá soubor akcí a opatření pro zajištění interoperability transevropských sítí pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA) a přístupu k nim (7), a při provádění programu IDABC a ostatních souvisejících programů.

               (11)

               Program IDABC skončí ke dni 31. prosince 2009 a měl by na něj navázat program řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy Společenství (dále jen „program ISA“), který bude řešit výše uvedené otázky.

               (12)

               Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC. Rovněž je třeba zohlednit závěry vyplývající z hodnocení programu IDABC, které se zabývají relevancí, účinností, účelností, prospěšností a soudržností zmíněného programu. Zvláštní pozornost by měla být také věnována potřebám, na něž upozorňují uživatelé. Bylo prokázáno, že koordinovaný přístup pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci mezi členskými státy, může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují správním požadavkům. Činnosti v rámci programů ISA a IDABC již důležitým způsobem přispěly a nadále přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy a mají pozitivní vedlejší dopad na jednotný trh.

               (13)

               Aby se zamezilo roztříštění a zaručil komplexní přístup, měla by být při určování priorit programu ISA patřičně zohledněna evropská strategie pro interoperabilitu a evropský rámec interoperability.

               (14)

               Řešení vytvořená nebo provozovaná v rámci programu ISA by se měla řídit poptávkou, a pokud je to možné, měla by tvořit součást uceleného ekosystému služeb, které usnadňují interakce mezi evropskými orgány veřejné správy a zaručují, usnadňují nebo umožňují přeshraniční a meziresortní interoperabilitu.

               (15)

               Program ISA by měl zaručit, že jsou k dispozici společné rámce, společné služby a obecně používané nástroje, které napomáhají při přeshraniční a meziresortní interakci mezi evropskými orgány veřejné správy a podporují daná odvětví při posuzování dopadů právních předpisů Společenství z hlediska IKT a při plánování provádění patřičných řešení.

               (16)

               Společné rámce by měly být mimo jiné tvořeny společnými specifikacemi, pokyny a metodikami a společnými strategiemi. Tyto rámce by měly splňovat požadavky stávajících právních předpisů Společenství.

               (17)

               Program ISA by měl zaručit provozování a zdokonalování stávajících společných služeb vytvořených v rámci programů IDA a IDABC a dalších obdobných iniciativ a zároveň podporovat vytváření, industrializaci, provozování a zdokonalování nových společných služeb v reakci na nové potřeby a požadavky.

               (18)

               Vzhledem k úloze orgánů místní a regionální samosprávy při zajišťování účinného fungování a interoperability evropských orgánů veřejné správy je důležité, aby řešení zohledňovala potřeby místní a regionální samosprávy.

               (19)

               Program ISA by měl zaručit zdokonalování stávajících obecně používaných a opětovně využitelných nástrojů vytvořených v rámci programů IDA a IDABC a dalších obdobných iniciativ a zároveň podporovat vytváření, poskytování a zdokonalování nových obecně používaných a opětovně využitelných nástrojů v reakci na nové potřeby a požadavky, včetně těch, které budou určeny prostřednictvím posouzení dopadů právních předpisů Společenství z hlediska IKT.

               (20)

               Při vytváření, zdokonalování či provozování společných řešení by měl program ISA případně vycházet ze sdílených zkušeností a řešení a z výměny a prosazování osvědčených postupů nebo by při něm mělo ke sdílení, výměně a prosazování docházet. V této souvislosti by se měl podporovat soulad s evropským rámcem interoperability a větší otevřenost norem a specifikací.

               (21)

               Řešení, která jsou vytvořena nebo provozována v rámci programu ISA, by měla být založena na zásadě technologické neutrality a přizpůsobivosti, aby se také zaručilo, že si mohou občané, podniky a správní orgány vybrat, jakou technologii použijí.

               (22)

               Při všech činnostech v rámci programu ISA by měly být uplatňovány zásady bezpečnosti, soukromí a ochrany osobních údajů.

               (23)

               K účasti na akcích v rámci programu ISA by měly být podněcovány všechny členské státy, lze však také zahájit akce, na nichž se podílí několik členských států. Členské státy, které se takovýchto akcí neúčastní, by měly být pobízeny, aby se jich zúčastnily později.

               (24)

               Program ISA by měl přispět k provádění všech iniciativ, které navazují na i2010, a aby se zabránilo zdvojování úsilí, měl by zohlednit ostatní programy Společenství v oblasti IKT, zejména program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (2007 až 2013), který je stanoven rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (8).

               (25)

               Interakce se soukromým sektorem a s dalšími subjekty už prokázala svou účinnost a přidanou hodnotu. Proto by měly být vyhledávány možnosti součinnosti s těmito zúčastněnými subjekty, aby byla případně dána přednost řešením, která jsou na trhu dostupná a která trh podporuje. V této souvislosti by se mělo pokračovat ve stávající praxi pořádání konferencí, seminářů a dalších setkání umožňujících interakci s těmito zúčastněnými subjekty. Mělo by se rovněž podporovat další používání elektronických platforem. Použity by měly být také veškeré další vhodné prostředky pro udržování kontaktu s těmito zúčastněnými subjekty.

               (26)

               Program ISA by měl být prováděn v souladu s pravidly Společenství pro zadávání veřejných zakázek.

               (27)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9).

               (28)

               Program ISA by měl být pravidelně sledován a hodnocen, aby bylo případně možné jej upravovat.

               (29)

               Měla by být podporována mezinárodní spolupráce, a proto by měl být program ISA otevřen účasti zemí Evropského hospodářského prostoru a kandidátských zemí. Měla by být rovněž podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského a východního partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova a černomořské oblasti.

               (30)

               Měla by být důkladněji prozkoumána možnost využití předvstupních finančních prostředků k tomu, aby se programu ISA mohly účastnit kandidátské země, a spolufinancování ze strukturálních fondů a od uživatelů pro účely využití společných rámců a obecně používaných nástrojů vytvořených nebo zdokonalených v rámci programu ISA.

               (31)

               S cílem zajistit řádnou správu finančních zdrojů Společenství a zamezit zbytečnému rozšiřování zařízení, opakování šetření a různých přístupů by mělo být možné, aby byla řešení vytvořená či provozovaná v rámci programu ISA používána také v rámci jiných iniciativ než iniciativ Společenství, pokud přitom nevzniknou náklady, které bude třeba uhradit ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, a nebude narušen hlavní cíl Společenství v souvislosti s daným řešením.

               (32)

               Toto rozhodnutí vytváří pro víceletý program finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (10). Toto finanční krytí by se rovněž mělo vztahovat na výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo požadovány k řízení programu a k dosažení jeho cílů, a zejména na studie, setkání odborníků, opatření týkající se informovanosti a zveřejňování, na výdaje související se systémy IKT a sítěmi pro výměnu a zpracování informací a na další výdaje na technickou a správní pomoc, které mohou Komisi při řízení programu vzniknout.

               (33)

               Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž usnadnění účinné a účelné přeshraniční a meziresortní elektronické interakce mezi evropskými orgány veřejné správy, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu a účinků navrhované akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Předmět a cíl
   1.   Tímto rozhodnutím se na období let 2010–2015 zřizuje program pro řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy, včetně orgánů místní a regionální samosprávy a orgánů a subjektů Společenství, který upravuje společná a sdílená řešení usnadňující interoperabilitu (dále jen „program ISA“).
   2.   Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy usnadněním účinné a účelné přeshraniční a meziresortní elektronické interakce mezi těmito orgány, včetně subjektů vykonávajících úkony veřejné správy jejich jménem, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „interoperabilitou“ schopnost interakce různých nesourodých organizací, která přispívá k dosažení vzájemně prospěšných a dohodnutých společných cílů a zahrnuje sdílení informací a znalostí mezi organizacemi pomocí podnikových procesů, které tyto organizace podporují, na základě výměny údajů mezi jejich systémy IKT;

               b)

               „řešeními“ společné rámce, společné služby a obecně používané nástroje;

               c)

               „společnými rámci“ strategie, specifikace, metodiky, obecné pokyny a obdobné přístupy a dokumenty;

               d)

               „společnými službami“ provozní aplikace a infrastruktury obecné povahy, které vyhovují společným požadavkům uživatelů v různých oblastech politiky;

               e)

               „obecně používanými nástroji“ referenční platformy, sdílené platformy a platformy pro spolupráci, společné součásti a podobné základní prvky, které vyhovují společným požadavkům uživatelů v různých oblastech politiky;

               f)

               „akcemi“ studie, projekty a doprovodná opatření;

               g)

               „doprovodnými opatřeními“ strategická a informační opatření, opatření, která podporují řízení programu ISA, a opatření související se sdílením zkušeností a výměnou a prosazováním osvědčených postupů.

         Článek 3
   Činnosti
   Program ISA podporuje a prosazuje:

               a)

               vytváření a zdokonalování společných rámců podporujících přeshraniční a meziresortní interoperabilitu;

               b)

               posuzování dopadů navrhovaných či přijatých právních předpisů Společenství z hlediska IKT a plánování zavádění systémů IKT, které provádění těchto právních předpisů podporují;

               c)

               provozování a zdokonalování stávajících společných služeb a vytváření, industrializaci, provozování a zdokonalování nových společných služeb, včetně interoperability klíčových veřejných infrastruktur (PKI);

               d)

               zdokonalování stávajících obecně používaných a opětovně využitelných nástrojů a vytváření, poskytování a zdokonalování nových obecně používaných a opětovně využitelných nástrojů.

         Článek 4
   Obecné zásady
   Akce zahájené nebo pokračující v rámci programu ISA vycházejí z těchto zásad:

               a)

               technologické neutrality a přizpůsobivosti;

               b)

               otevřenosti;

               c)

               opětovné využitelnosti;

               d)

               soukromí a ochrany osobních údajů a

               e)

               bezpečnosti.

         Článek 5
   Akce
   1.   Ve spolupráci s členskými státy a v souladu s prováděcími pravidly stanovenými v článku 8 provádí Společenství akce upřesněné v průběžném pracovním programu vypracovaném podle článku 9. Tyto akce provádí Komise.
   2.   Studie sestává z jediné fáze a je ukončena závěrečnou zprávou.
   3.   Projekt sestává případně ze tří fází:

               a)

               zahajovací fáze, která vede k vypracování zakládací listiny projektu;

               b)

               prováděcí fáze, na jejímž konci je vypracována zpráva o provedení, a

               c)

               provozní fáze, která začíná po uvolnění řešení k používání.

         Příslušné fáze projektu se vymezí v době, kdy je akce zařazena do průběžného pracovního programu.
   4.   Provádění programu ISA je podporováno doprovodnými opatřeními.
   Článek 6
   Zakládací listina projektu a zpráva o provedení
   1.   Zakládací listina projektu popisuje:

               a)

               rozsah, cíle a problém či příležitost, včetně očekávaných příjemců a přínosů řešení a kvantitativních a kvalitativních ukazatelů pro posuzování těchto přínosů;

               b)

               přístup, včetně organizačních aspektů projektu, například fází, výstupů a postupných cílů, a opatření usnadňující mnohojazyčnou komunikaci;

               c)

               zúčastněné subjekty a uživatele a související správní strukturu;

               d)

               podrobné informace o řešení včetně jeho provázanosti s jinými řešeními a závislosti na těchto jiných řešeních, rozpis předpokládaných nákladů, harmonogram, požadavky a odhad celkových nákladů vlastnictví, včetně případných ročních provozních nákladů;

               e)

               vlastnosti řešení a

               f)

               omezení, včetně požadavků na bezpečnost a ochranu údajů.

         2.   Zpráva o provedení popisuje:

               a)

               rozsah, cíle a problém či příležitost posuzované ve vztahu k zakládací listině projektu;

               b)

               účinnost projektu včetně posouzení dosažených výsledků, vzniklých nákladů, skutečného harmonogramu a požadavků ve vztahu k zakládací listině projektu a analýzu očekávané návratnosti investic a celkových nákladů vlastnictví, včetně ročních provozních nákladů;

               c)

               organizační aspekty, včetně vhodnosti použité správní struktury, a případně doporučení ohledně správní struktury po provedení projektu;

               d)

               případně návrh plánu pro uvedení řešení do provozní fáze a ukazatele úrovně služeb a

               e)

               konečného uživatele a dostupný technický podpůrný materiál.

         Článek 7
   Řešení
   1.   Společné rámce jsou vytvářeny a udržovány prostřednictvím studií.
   Studie slouží také jako prostředek podpory posouzení dopadů navrhovaných či přijatých právních předpisů Společenství z hlediska IKT a plánování zavádění řešení, které provádění těchto právních předpisů podpoří.
   2.   Studie se zveřejňují a předkládají příslušným výborům Evropského parlamentu jako základ jakékoli budoucí změny právních předpisů, která se ukáže jako nezbytná k zajištění interoperability systémů IKT používaných evropskými orgány veřejné správy.
   3.   Obecně používané nástroje jsou vytvářeny a udržovány prostřednictvím projektů. Projekty slouží rovněž k vytváření, industrializaci, provozování a údržbě společných služeb.
   Článek 8
   Prováděcí pravidla
   1.   Při provádění programu ISA jsou patřičně zohledňovány Evropská strategie pro interoperabilitu a Evropský rámec interoperability.
   2.   Podporuje se účast co nejvyššího počtu členských států na studii nebo projektu. Ke studii nebo projektu je možné se připojit v jakékoli fázi a členské státy, které se studie nebo projektu neúčastní, jsou vybízeny k tomu, aby se do nich zapojily v pozdější fázi.
   3.   V zájmu dosažení interoperability mezi vnitrostátními systémy a systémy Společenství se vymezí společné rámce, společné služby a obecně používané nástroje odkazem na stávající evropské normy nebo veřejně dostupné nebo otevřené specifikace pro výměnu informací a integraci služeb.
   4.   Vytváření či zdokonalování řešení vychází případně ze sdílených zkušeností a z výměny a prosazování osvědčených postupů nebo při něm k tomuto sdílení, výměně a prosazování dochází.
   5.   Aby se zabránilo zdvojování úsilí a aby se urychlil vznik řešení, jsou případně brány v úvahu výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných příslušných iniciativ Společenství a členských států.
   Aby se co nejvíce zvýšila provázanost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a propojují, jsou akce případně koordinovány s ostatními příslušnými iniciativami Společenství.
   6.   Zahájení akcí, vymezení jejich fází a vypracování zakládacích listin projektů a zpráv o provedení provádí a sleduje Komise jako součást provádění průběžného pracovního programu vypracovaného podle článku 9.
   Článek 9
   Průběžný pracovní program
   1.   Komise vypracuje průběžný pracovní program pro provádění akcí, který se vztahuje na dobu použitelnosti tohoto rozhodnutí.
   2.   Komise schvaluje průběžný pracovní program a alespoň jednou ročně všechny jeho změny.
   3.   Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4, použije se ke schválení průběžného pracovního programu a veškerých jeho změn Komisí řídící postup podle čl. 12 odst. 2.
   4.   Průběžný pracovní program u každé akce případně obsahuje:

               a)

               popis rozsahu, cílů, problému či příležitosti, očekávaných příjemců a přínosů a organizačního a technického přístupu;

               b)

               rozpis předpokládaných nákladů a případně postupné cíle, jichž má být dosaženo.

         5.   Projekt může být do průběžného pracovního programu zařazen ve kterékoli fázi.
   Článek 10
   Rozpočtová ustanovení
   1.   Prostředky se uvolňují na základě dosažení těchto konkrétních postupných cílů:

               a)

               při zahájení studie, doprovodného opatření nebo zahajovací fáze projektu: zahrnutí akce do průběžného pracovního programu;

               b)

               při zahájení prováděcí fáze projektu: zakládací listina projektu;

               c)

               při zahájení následné provozní fáze projektu: zpráva o provedení.

         2.   Postupné cíle, jichž má být dosaženo v prováděcí fázi a v případné provozní fázi, jsou definovány v průběžném pracovním programu.
   3.   Je-li projekt zařazen do průběžného pracovního programu v prováděcí či provozní fázi, uvolní se prostředky při zařazení tohoto projektu do průběžného pracovního programu.
   4.   Změny průběžného pracovního programu týkající se rozpočtových přídělů přesahujících 400 000 EUR na akci se přijímají řídícím postupem podle čl. 12 odst. 2.
   5.   Program ISA se provádí v souladu s pravidly Společenství pro zadávání veřejných zakázek.
   Článek 11
   Finanční příspěvek Společenství
   1.   Vytváření a zdokonalování společných rámců a obecně používaných nástrojů je plně financováno programem ISA. Používání těchto rámců a nástrojů financují uživatelé.
   2.   Vytváření, industrializace a zdokonalování společných služeb je plně financováno programem ISA. Provozování těchto služeb je plně financováno programem ISA tehdy, slouží-li jejich využívání zájmům Společenství. V ostatních případech využívání těchto služeb včetně jejich decentralizovaného provozování financují uživatelé.
   3.   Doprovodná opatření jsou plně financována programem ISA.
   Článek 12
   Výbor
   1.   Komisi je nápomocen Výbor pro řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (dále jen „výbor ISA“).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   3.   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   Článek 13
   Sledování a hodnocení
   1.   Komise provádění programu ISA pravidelně sleduje. Zkoumá možnosti součinnosti s doplňujícími programy Společenství.
   Komise každoročně předkládá výboru ISA zprávu o provádění programu ISA.
   2.   Řešení jsou každé dva roky předmětem přezkumu.
   3.   Program ISA je předmětem průběžného a závěrečného hodnocení, jejichž výsledky budou do 31. prosince 2012 u průběžného hodnocení a do 31. prosince 2015 u hodnocení závěrečného sděleny Evropskému parlamentu a Radě. V této souvislosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat Komisi, aby předložila výsledky hodnocení a zodpověděla dotazy jeho členů.
   Tato hodnocení se týkají záležitostí, jako je relevance, účinnost, účelnost, prospěšnost, udržitelnost a soudržnost akcí programu ISA, a posuzují výsledky akcí vzhledem k cíli programu ISA a průběžnému pracovnímu programu. Závěrečné hodnocení navíc posuzuje, do jaké míry program ISA splnil svůj cíl.
   Hodnocení rovněž posoudí přínos akcí pro Společenství z hlediska rozvoje společných politik, vymezí oblasti pro možná zdokonalení a ověří součinnost s ostatními iniciativami Společenství v oblasti přeshraniční a meziresortní interoperability.
   Článek 14
   Interakce se zúčastněnými subjekty
   Komise zajišťuje setkávání příslušných zúčastněných subjektů a umožňuje jim vzájemnou výměnu názorů i výměnu názorů s Komisí o otázkách, na které se zaměřuje program ISA. Za tímto účelem pořádá Komise konference, semináře a další setkání. Komise rovněž využívá elektronických interaktivních platforem a může používat i jakékoli jiné prostředky interakce, které považuje za vhodné.
   Článek 15
   Mezinárodní spolupráce
   1.   V rámci příslušných dohod se Společenstvím se programu ISA mohou účastnit země Evropského hospodářského prostoru a kandidátské země.
   2.   Rovněž je podporována spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či orgány, zejména v rámci evropsko-středomořského a východního partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova a černomořské oblasti. Související náklady se nehradí z programu ISA.
   3.   Program ISA tam, kde je to vhodné, podporuje opětovné využití svých řešení třetími zeměmi.
   Článek 16
   Iniciativy neprováděné Společenstvím
   Aniž jsou dotčeny ostatní politiky Společenství, mohou být řešení vytvořená či provozovaná v rámci programu ISA používána také v rámci jiných iniciativ než iniciativ Společenství, pokud přitom nevzniknou náklady, které bude třeba uhradit ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, a nebude narušen hlavní cíl Společenství v souvislosti s daným řešením.
   Článek 17
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční krytí pro provádění akce Společenství podle tohoto rozhodnutí na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 se stanoví na 164 100 000 EUR, z čehož je 103 500 000 EUR určeno na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013.
   Částka na období po 31. prosinci 2013 se považuje za potvrzenou, je-li pro toto období v souladu s finančním rámcem platným pro období počínající rokem 2014.
   2.   Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
   Článek 18
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2010 do dne 31. prosince 2015.

      Ve Štrasburku dne 16. září 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předsedkyně

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Stanovisko ze dne 25. února 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. C 200, 25.8.2009, s. 58.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 27. července 2009.

      (4)  Úř. věst. C 291 E, 30.11.2006, s. 133.

      (5)  Úř. věst. L 144, 30.4.2004, s. 62 (rozhodnutí zveřejněné v Úř. věst L 181, 18.5.2004, s. 25).

      (6)  Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 9.

      (8)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.

      (9)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (10)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.


                  23.12.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Změna jednacího řádu Parlamentu týkající se zbavení a ochrany poslanecké imunity
      Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. ledna 2014 o změně jednacího řádu Evropského parlamentu týkající se zbavení a ochrany poslanecké imunity (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na dopis předsedy Výboru pro právní záležitosti ze dne 9. listopadu 2012,

                  —

                  s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0012/2014),

                  1.

                  rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže;

                  2.

                  upozorňuje, že změny vstupují v platnost prvním dnem příštího dílčího zasedání;

                  3.

                  pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

         Pozměňovací návrh 1

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 5 – odst. 1 a (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        1a.

                        Poslanecká imunita není osobní výsadou poslanců, nýbrž zárukou nezávislosti Evropského parlamentu jako celku a jeho členů.

         Pozměňovací návrh 2

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 6. – odst. 1

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                  1.   Při výkonu svých pravomocí s ohledem na výsady a imunity
                        usiluje
                      Parlament
                        především o
                      zachování své integrity jako demokratického zákonodárného shromáždění a
                        o
                      zajištění nezávislosti poslanců při plnění jejich povinností.

                  1.   Při výkonu svých pravomocí s ohledem na výsady a imunity Parlament
                        jedná v zájmu
                      zachování své integrity jako demokratického zákonodárného shromáždění a zajištění nezávislosti poslanců při plnění jejich povinností.
                        Žádost o zbavení poslanecké imunity se posuzuje v souladu s články 7, 8 a 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie a se zásadami uvedenými v tomto článku.

         Pozměňovací návrh 3

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 6 – odst. 2

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        2.

                        Každá žádost o zbavení poslanecké imunity, se kterou se příslušný orgán členského státu obrací na předsedu, je oznámena v plénu a je postoupena příslušnému výboru.

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 4

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 6 – odst. 3

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        3.

                        Každá žádost o ochranu imunity a výsad, se kterou se poslanec nebo bývalý poslanec obrací na předsedu, je oznámena v plénu a je postoupena příslušnému výboru.

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 5

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 6 – odst. 4

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        4.

                        V naléhavém případě při zadržení poslance nebo omezení jeho svobody pohybu, kdy jsou patrně porušeny jeho výsady a imunity, může předseda Parlamentu po konzultaci s předsedou a zpravodajem příslušného výboru z vlastního podnětu potvrdit výsady a imunity dotyčného poslance. Předseda oznámí své opatření výboru a informuje Parlament.

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 6

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 6 – odst. 4 a (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        4a.

                        Pokud je poslanec povinen vypovídat jako svědek nebo soudní znalec, není nutné žádat o zbavení poslanecké imunity za předpokladu, že:

                              —

                                    se poslanec nemusí dostavit v den a dobu, kdy by mu to znemožňovalo nebo ztěžovalo výkon jeho parlamentních povinností, nebo může poskytnout výpověď písemnou či jinou formou, jež mu neztěžuje výkon jeho parlamentních povinností; a

                              —

                                    poslanec není povinen svědčit o důvěrných informacích, které získal při výkonu svého mandátu a jejichž zveřejnění nepovažuje za vhodné.

         Pozměňovací návrh 7

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 6 a (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 6a

                        Ochrana výsad a imunity

                        1.

                        V případech, kdy orgány členského státu údajně porušily výsady nebo imunity současného nebo bývalého poslance, může být Parlament požádán v souladu s článkem 7 odst. - 1 o vydání rozhodnutí ohledně toho, zda skutečně došlo k porušení těchto výsad a imunit.

                        2.

                        Takovou žádost o ochranu výsad a imunit lze podat zejména, je-li možné se domnívat, že za daných okolností volný pohyb poslance, který jede na místo zasedání Parlamentu nebo se z něj vrací, podléhá omezením správní či jiné povahy, nebo že dochází k omezování práva vyjadřovat své názory nebo hlasovat během výkonu své funkce nebo že dané okolnosti spadají do oblasti působnosti článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.

                        3.

                        Žádost o ochranu výsad a imunit poslance není přípustná, pokud již byla v rámci stejného soudního řízení podána žádost o zbavení nebo ochranu poslanecké imunity daného poslance, a to bez ohledu na to, zda již bylo v daném okamžiku přijato rozhodnutí, či nikoli.

                        4.

                        Pokud již byla v témže soudním řízení podána žádost o zbavení poslanecké imunity určitého poslance, žádost o ochranu výsad a imunit tohoto poslance se již dále neposuzuje.

                        5.

                        Pokud bylo přijato rozhodnutí v tom smyslu, že výsady a imunity určitého poslance ochráněny nebudou, může daný poslanec požádat o přezkoumání tohoto rozhodnutí, jestliže předloží nové důkazy. Žádost o přezkoumání rozhodnutí není přípustná, pokud bylo na základě článku 263 Smlouvy o fungování Evropské unie zahájeno řízení proti tomuto rozhodnutí nebo pokud má předseda Parlamentu za to, že nově předložené důkazy nejsou dostatečně podloženy na to, aby byly důvodem k přezkoumání rozhodnutí.

         Pozměňovací návrh 8

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 6 b (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 6b

                        Naléhavé kroky předsedy Parlamentu s cílem potvrdit imunitu

                        1.

                        V naléhavém případě při zadržení poslance nebo omezení jeho svobody pohybu, kdy jsou zjevně porušeny jeho výsady a imunity, může předseda Parlamentu po konzultaci s předsedou a zpravodajem příslušného výboru z vlastního podnětu potvrdit výsady a imunity dotčeného poslance. Předseda oznámí své opatření tomuto výboru a informuje Parlament.

                        2.

                        Pokud předseda využije pravomocí, které jsou mu svěřeny podle odstavce 1, výbor vezme na své nejbližší schůzi iniciativu předsedy na vědomí. Výbor může, pokud to považuje za nezbytné, vypracovat zprávu a předložit ji Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 9

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. - 1 (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        -1.

                        Každá žádost o zbavení poslanecké imunity, s níž se příslušný orgán členského státu obrací na předsedu Parlamentu, nebo žádost současného či bývalého poslance o ochranu jeho výsad a imunit je oznámena v plénu a postoupena příslušnému výboru.

         Pozměňovací návrh 10

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. 1

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                  1.
                        Příslušný výbor
                      projedná žádosti o zbavení imunity nebo žádosti o ochranu
                        imunity a výsad
                      neprodleně
                        a v pořadí, v jakém mu byly předloženy
                     .

                  1.
                        Výbor
                      projedná žádosti o zbavení poslanecké imunity nebo žádosti o ochranu
                        výsad a imunit
                      neprodleně
                        , avšak s přihlédnutím k jejich poměrné složitosti
                     .

         Pozměňovací návrh 11

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7. – odst. 3

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                  3.   Výbor může požádat příslušný orgán o informace nebo odůvodnění, které považuje za nezbytné k tomu, aby mohl zaujmout stanovisko, zda má být poslanec zbaven imunity či zda má být jeho imunita ochráněna.
                        Dotyčný poslanec musí dostat příležitost se vyjádřit; může předložit jakékoli dokumenty nebo jiné písemné doklady, které považuje za relevantní v dané věci.

                  3.   Výbor může požádat příslušný orgán o informace nebo odůvodnění, které považuje za nezbytné k tomu, aby mohl zaujmout stanovisko, zda má být poslanec zbaven poslanecké imunity či zda má být jeho imunita ochráněna.

         Pozměňovací návrh 12

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7. – odst. 3 a (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        3a.

                        Dotyčný poslanec musí dostat příležitost vyjádřit se; může předložit jakékoli dokumenty nebo jiné písemné doklady, které považuje za relevantní v dané věci a může být zastoupen jiným poslancem.

                        Poslanec nesmí být přítomen rozpravám o žádosti o zbavení jeho poslanecké imunity či o její ochranu, s výjimkou jeho slyšení.

                        Předseda výboru vyzve poslance k tomu, aby se v uvedený den a v uvedenou dobu k záležitosti vyjádřil. Poslanec se může svého práva na vyjádření vzdát.

                        Pokud se poslanec v návaznosti na tuto výzvu k vyjádření nedostaví, má se za to, že se svého práva na vyjádření vzdal, pokud nepožádal o to, aby byl ze slyšení v uvedený den a v uvedenou dobu omluven a svou žádost nezdůvodnil. O tom, zda lze žádosti o omluvu vzhledem k uvedeným důvodům vyhovět, rozhoduje předseda výboru. Proti tomuto rozhodnutí není možné se odvolat.

                        Pokud předseda výboru žádosti o omluvu vyhoví, vyzve poslance, aby se k dané záležitosti vyjádřil v jiný den a v jinou dobu. Jestliže poslanec nedodrží tuto druhou výzvu k vyjádření, postup pokračuje, aniž by byl poslanec vyslechnut. Další žádosti o omluvu či slyšení se již nepřijímají.

         Pozměňovací návrh 13

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. 5

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        5.

                        Pokud je poslanec povinen vypovídat jako svědek nebo soudní znalec, není nutné žádat o zbavení imunity za předpokladu, že:

                        vypouští se

                              —

                                    se poslanec nemusí dostavit v den a dobu, kdy by mu to znemožňovalo nebo ztěžovalo výkon jeho parlamentní činnosti, nebo může podat výpověď písemnou či jinou formou, jež by mu nebránila ve výkonu svých povinností;

                              —

                                    poslanec není povinen svědčit o důvěrných informacích, které získal při výkonu svého mandátu a jejichž zveřejnění nepovažuje za vhodné.

         Pozměňovací návrh 14

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. 6

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        6.

                        V případech týkajících se ochrany imunity nebo výsad výbor určí, zda dané okolnosti představují administrativní nebo jiné omezení volného pohybu poslanců cestujících z místa a do místa zasedání Parlamentu, nebo omezení svobody projevu či hlasování při výkonu mandátu, nebo zda jde o aspekt vymezený článkem 9 Protokolu o výsadách a imunitách, který není upraven vnitrostátním právem, a navrhne, aby příslušný orgán učinil nezbytné závěry.

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 15

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. 10

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        10.

                        Pokud předseda využije pravomocí, které mu byly svěřeny podle čl. 6 odst. 4, příslušný výbor vezme na své nejbližší schůzi iniciativu předsedy na vědomí. Výbor může, pokud to považuje za nezbytné, vypracovat zprávu a předložit ji Parlamentu.

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 16

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Čl. 7 – odst. 12 a (nový)

                     Původní znění

                     Pozměňovací návrh

                        12a.

                        Výbor vypracuje zásady pro uplatňování tohoto článku.


title: 2012/694/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 7. listopadu 2012 o jmenování jednoho lucemburského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

text:
               9.11.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 310/50

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 7. listopadu 2012
   o jmenování jednoho lucemburského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru
   (2012/694/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,
   s ohledem na návrh lucemburské vlády,
   s ohledem na stanovisko Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 13. září 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/570/EU, Euratom o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2010 do 20. září 2015 (1).

               (2)

               Po skončení mandátu pana Christiana ZEYENA se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Christophe ZEEB, Conseiller à la Chambre de Commerce du Luxembourg, je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2015.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 7. listopadu 2012.

            Za Radu

            předseda

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Úř. věst. L 251, 25.9.2010, s. 8.


title: 2013/514/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 9. října 2013 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itálie)

text:
               22.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 280/24

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
   ze dne 9. října 2013
   o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itálie)
   (2013/514/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) a zejména na bod 28 této dohody,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem pomoci těmto pracovníkům při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)

               Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v mezích ročního stropu 500 milionů EUR.

               (3)

               Itálie předložila dne 5. listopadu 2012 žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v podniku De Tomaso Automobili S.p.A. a až do 5. března 2013 ji postupně doplňovala o další informace. Tato žádost splňuje požadavky na stanovení finančního příspěvku podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 2 594 672 EUR.

               (4)

               V souvislosti s uvedenou žádostí Itálie by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2013 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 2 594 672 EUR v prostředcích na závazky a platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 9. října 2013.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.


title: 2011/12/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 12. ledna 2011 , kterým se mění rozhodnutí 2007/134/ES, kterým se zřizuje Evropská rada pro výzkum

text:
               13.1.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 9/5

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 12. ledna 2011,
   kterým se mění rozhodnutí 2007/134/ES, kterým se zřizuje Evropská rada pro výzkum
   (2011/12/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (1), a zejména na článek 2 a 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 a 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada pro výzkum (ERV) byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (3).

               (2)

               Na základě zvláštního programu „Myšlenky“ bylo provedeno nezávislé přezkoumání struktur a mechanismů ERV podle kritérií vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti a s plnou účastí vědecké rady. Komise, která provedla přezkum, navrhla řadu změn, které by měly zajistit efektivnější fungování Evropské rady pro výzkum a jednotnou prezentaci jejích činností před zainteresovanými stranami.

               (3)

               Na základě přezkumu a úsilí o to, aby byla ERV plně udržitelná, stanoví sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Evropská rada pro výzkum – Jak dostát výzvám světové úrovně vědeckých poznatků“ (4) cíle pro druhou fázi rozvoje ERV. Patří mezi ně řada konkrétních opatření na zlepšení činnosti ERV, jejichž cílem je účinné a účelné provádění zvláštního programu „Myšlenky“.

               (4)

               V souladu s uvedeným sdělením je nezbytné zajistit jednotnou jasnou a transparentní celkovou představu o strategii a fungování ERV odrážející jak činnosti Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum, zřízené rozhodnutím Komise 2008/37/ES (5), tak vědecké rady, a jejich bezproblémové propojení a rozvíjet a provádět koherentní a integrovanou komunikační strategii.

               (5)

               Jako vyjádření uznání za osobní nasazení je vhodné členům vědecké rady, zejména předsedovi a místopředsedům, přiznat honorář za jejich účast na plenárních zasedáních vědecké rady. Honoráře by měly odpovídat jejich povinnostem a měly by být srovnatelné s honoráři vyplácenými podle podobných předpisů v podobných subjektech a členských státech. Je rovněž vhodné zajistit financování stálé výběrové komise, která bude vybírat budoucí členy vědecké rady.

               (6)

               Je nezbytné zachovat místní podporu předsedovi a místopředsedům vědecké rady za použití režimu grantů ze sedmého rámcového programu na „koordinační a podpůrné akce“.

               (7)

               Funkční období zakládajících členů vědecké rady skončí dne 1. února 2011, a proto je zapotřebí vědeckou radu postupně obnovit, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 6 rozhodnutí 2007/134/ES. Noví členové byli vybráni prostřednictvím nezávislé výběrové komise v souladu s ustanoveními čl. 4 odst. 4 rozhodnutí 2007/134/ES, součástí výběru je zpráva Parlamentu a Radě. Tato komise předložila doporučení týkající se postupného obnovení vědecké rady a tato doporučení byla přijata.

               (8)

               Rozhodnutí 2007/134/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2007/134/ES se mění takto:

               1)

               Článek 1 se nahrazuje tímto:
               „Článek 1
               Zřízení
               Na období ode dne 2. února 2007 do dne 31. prosince 2013 se zřizuje Evropská rada pro výzkum s cílem zajistit provádění zvláštního programu ‚Myšlenky‘. Tvoří ji vědecká rada a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum zřízená rozhodnutím Komise 2008/37/ES (6).

               2)

               V článku 3 se doplňuje se nový odstavec 3, který zní takto:
               „3.   Vědecká rada a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum spolupracují a zajišťují jednotné a účinné provádění zvláštního programu ‚Myšlenky‘ a rovněž soulad vědeckých a správních aspektů činnosti ERV. Tato spolupráce zahrnuje jednotné poskytování informací o činnosti ERV a zřízení společných internetových stránek zabývajících se různými aspekty této činnosti.“

               3)

               Článek 4 se mění takto:

                           a)

                           Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
                           „4.   Budoucí členy jmenuje Komise, jež přitom vychází z kvalifikačních předpokladů stanovených v příloze 1; při jejich výběru postupuje nezávisle a transparentně a v dohodě s vědeckou radou; součástí výběru je i konzultace s vědeckou obcí a zpráva Evropskému parlamentu a Radě. Jmenování budoucích členů se zveřejňuje podle nařízení (ES) č. 45/2001. Za tím účelem může být jako skupina odborníků zřízena stálá výběrová komise na vysoké úrovni složená z nezávislých odborníků s honorářem vypláceným z provozního rozpočtu zvláštního programu „Myšlenky“.“

                           b)

                           Odstavec 9 se zrušuje.

               4)

               Článek 5 se mění takto:

                           a)

                           Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
                           „4.   Vědecká rada je odpovědná Komisi, je neustále v úzkém kontaktu s Komisí i s Výkonnou agenturou Evropské rady pro výzkum a k tomu podniká veškerá nezbytná opatření.“

                           b)

                           Odstavec 6 se nahrazuje tímto:
                           „6.   Komise poskytne vědecké radě k její práci nezbytné informace a podporu tak, aby rada mohla pracovat samostatně a nezávisle. Koordinační a podpůrná akce podle přílohy III rozhodnutí č. 1982/2006/ES může být využita při poskytování správní podpory nebo poradenských služeb předsedovi a místopředsedům vědecké rady.“

                           c)

                           Doplňuje se nový odstavec 8, který zní:
                           „8.   Vědecká rada má přístup k dokumentům a údajům, které má Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum k dispozici, v souladu s postupem uvedeným v příloze III.“

               5)

               Článek 6 se mění takto:

                           a)

                           Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
                           „3.   Vědecká rada přijme svůj jednací řád, jenž obsahuje podrobná ustanovení ohledně volby uvedené v odstavci 1 tohoto článku, a také kodex týkající se zachování důvěrnosti, řešení případného střetu zájmů a zpracování osobních údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
                           4.   Vědecká rada se schází na plenárním zasedání podle potřeby až pětkrát do roka. Stručný zápis z plenárního zasedání se zveřejňuje na internetových stránkách ERV.“

                           b)

                           Doplňuje se nový odstavec 6, který zní:
                           „6.   Vědecká rada může ze svých členů sestavovat stálé výbory, pracovní skupiny a jiné útvary, které vědecká rada pověří konkrétními úkoly.“

               6)

               Článek 8 se nahrazuje tímto:
               „Článek 8
               Honoráře a výdaje na zasedání
               1.   Za plnění úkolů je členům vědecké rady za jejich účast na plenárních zasedáních vědecké rady poskytován honorář. Honoráře, cestovní výdaje a diety budou hrazeny z provozního rozpočtu přiděleného zvláštnímu programu „Myšlenky“. Výše honorářů a příslušná prováděcí pravidla stanoví příloha IV.
               2.   Pokud jde o zasedání jiná než plenární, uhradí Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum členům vědecké rady ty cestovní výdaje a případně diety, které jsou nezbytné pro jejich práci, v souladu s pravidly Komise pro poskytování náhrad externím odborníkům (7). Po předchozím schválení ze strany Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum mohou být uhrazeny také cestovní výdaje a diety za další taková zasedání nezbytná pro práci vědecké rady.

               7)

               Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

               8)

               Doplňují se přílohy III a IV ve znění uvedeném v příloze tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem svého přijetí.

      V Bruselu dne 12. ledna 2011.

            Za Komisi

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 242.

      (3)  Úř. věst. L 57, 24.2.2007, s. 14.

      (4)  KOM(2009) 552 v konečném znění.

      (5)  Úř. věst. L 9, 12.1.2008, s. 15.

      (6)  Úř. věst. L 9, 12.1.2008, s. 15.“

      (7)  Rozhodnutí Komise K(2007) 5858.“

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA II

               ČLENOVÉ VĚDECKÉ RADY ERV

                        Jméno a institut

                        Konec funkčního období

                        Claudio BORDIGNON, San Raffaele Scientific Institute, Milan

                        ze dne 1. února 2013

                        Nicholas CANNY, National University of Ireland, Galway

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Sierd A.P.L. CLOETINGH, Free University of Amsterdam

                        ze dne 26. dubna 2013

                        Mathias DEWATRIPONT, Université Libre de Bruxelles

                        ze dne 1. února 2013

                        Tomasz DIETL, Polish Academy of Sciences

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Daniel DOLEV, The Hebrew University of Jerusalem

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Carlos M. DUARTE, Spanish Council for Scientific Research, Majorca

                        ze dne 26. dubna 2013

                        Daniel ESTEVE, CEA Saclay

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Pavel EXNER, Doppler Institute, Prague

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Hans-Joachim FREUND, Fritz-Haber-Institute, Berlin

                        ze dne 1. února 2013

                        Timothy HUNT, London Research Institute

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Carl-Henrik HELDIN, Ludwig Institute for Cancer Research

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Norbert KROO, Hungarian Academy of Sciences

                        ze dne 1. února 2013

                        Maria Teresa LAGO, University of Porto

                        ze dne 1. února 2013

                        Henrietta L. MOORE, University of Cambridge

                        ze dne 26. dubna 2013

                        Helga NOWOTNY, Wissenschaftszentrum, Wien

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Max-Planck-Institute for Developmental Biology, Tübingen

                        ze dne 1. února 2013

                        Alain PEYRAUBE, CNRS, Paris

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Jens ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

                        ze dne 1. února 2013

                        Mart SAARMA, University of Helsinki

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Anna TRAMONTANO, University of Rome La Sapienza

                        ze dne 31. prosince 2013

                        Isabelle VERNOS, Centre Regulació Genómica, Barcelona

                        ze dne 31. prosince 2013

            PŘÍLOHA III

               PŘÍSTUP K DOKUMENTŮM A ÚDAJŮM

               Přístup k dokumentům a údajům

                        1.

                        Aby mohla vykonávat svěřené úkoly, může vědecká rada požádat o přístup k dokumentům a o možnost zpracovávat údaje, které má Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum k dispozici.

                        2.

                        Kromě materiálů, ke kterým má vědecká rada právo přístupu v rámci režimu týkajícího se přístupu veřejnosti k dokumentům (1), poskytne Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum vědecké radě dokumenty a údaje nezbytné pro plnění jejích úkolů, pokud to bude v mezích povinností v oblasti důvěrnosti, bezpečnosti a ochrany osobních údajů, jak je stanoví právo Evropské unie, a v souladu s těmito povinnostmi.

                        3.

                        Členové vědecké rady využívají tyto dokumenty a údaje pouze pro účely a úkoly, pro které jsou určeny, a jsou vázáni povinností zachovávat důvěrnost.

                        4.

                        Aby se předešlo jakémukoli nepovolenému rozšíření informací nebo přístupu k nim, náhodnému nebo nedovolenému zničení, ztrátě či úpravám údajů a dokumentů, je třeba stanovit vhodná organizační a technická opatření na zajištění bezpečnosti a důvěrnosti během přístupu a zpracování.

               Přístup k osobním údajům

                        5.

                        Při zpracování osobních údajů zaručí členové vědecké rady, kteří tyto osobní údaje obdrží, úroveň ochrany osobních údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (2).

                        6.

                        Členové vědecké rady nezpracovávají žádné osobní údaje způsobem neslučitelným s účely a úkoly, pro které jim byly předány.

                        7.

                        Členové vědecké rady dbají na legitimitu, přiměřenost, důležitost, přesnost, nezbytnost a časové omezení shromážděných a zpracovávaných osobních údajů.

               Informace

                        8.

                        V případě, že přístup k dokumentům a údajům nebo přístup k osobním údajům nemůže být povolen z důvodů ochrany osobních údajů, důvěrnosti, bezpečnosti nebo veřejného zájmu, poskytne Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum vědecké radě písemné odůvodnění, proč k udělení přístupu nemohlo dojít, a rovněž veškeré informace k danému tématu, u nichž se domnívá, že je může poskytnout v souladu s právními předpisy.

            PŘÍLOHA IV

               Honoráře a prováděcí pravidla související s účastí členů vědecké rady ERV na plenárních zasedáních této rady

            Proplácení honorářů, cestovních výdajů a diet spojených s účastí na maximálně pěti plenárních zasedáních ročně se uskutečňuje prostřednictvím jmenovací listiny ad hoc v souladu s dále uvedenými pokyny.
            Plenární zasedání vědecké rady obvykle trvá 1,5 dne.
            Honorář členů vědecké rady činí 2 000 EUR za plnou účast na plenárním zasedání vědecké rady nebo 1 000 EUR za částečnou účast.
            Honorář místopředsedů vědecké rady činí 3 500 EUR za plnou účast na plenárním zasedání vědecké rady nebo 1 750 EUR za částečnou účast.
            Honorář předsedy vědecké rady činí 5 000 EUR za plnou účast na plenárním zasedání vědecké rady nebo 2 500 EUR za částečnou účast.
            Částka je proplacena ředitelem Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum nebo jeho řádně zmocněným zástupcem na základě prezenční listiny potvrzené předsedou vědecké rady a ředitelem Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum nebo jejich řádně zmocněnými zástupci. Na prezenční listině se u jednotlivých členů vyznačí, zda se zúčastnili celého zasedání („plná účast“) nebo jen části („částečná účast“).
         “

         (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

         (2)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.


title: 2012/496/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2010 o podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o vzájemných liberalizačních opatřeních pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu, o změně Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé a o nahrazení jejích protokolů č. 1, 2 a 3 včetně příloh

text:
               7.9.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 241/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 2. prosince 2010
   o podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o vzájemných liberalizačních opatřeních pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu, o změně Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé a o nahrazení jejích protokolů č. 1, 2 a 3 včetně příloh
   (2012/496/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 16 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (1) (dále jen „dohoda o přidružení“), která je v platnosti od 1. března 2000, stanoví postupné provádění větší liberalizace vzájemného obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu.

               (2)

               V červenci 2005 Rada přidružení EU-Maroko přijala akční plán evropské politiky sousedství, který obsahuje zvláštní ustanovení o větší liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu.

               (3)

               Za tímto účelem pověřila Rada dne 14. října 2005 Komisi zahájením jednání s Marockým královstvím v rámci dohody o přidružení.

               (4)

               Komise uzavřela dne 14. prosince 2009 jménem Unie jednání o dohodě ve formě výměny dopisů (dále jen „dohoda“), kterou se mění dohoda o přidružení.

               (5)

               Dohoda by měla být jménem Unie podepsána,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o vzájemných liberalizačních opatřeních pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu, o změně Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé a o nahrazení jejích protokolů č. 1, 2 a 3 včetně příloh (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie s výhradou jejího uzavření (2).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie s výhradou jejího uzavření.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 2. prosince 2010.

            Za Radu

            předseda

         M. WATHELET

      (1)  Úř. věst. L 242, 19.9.2005, s. 36.

      (2)  Znění dohody bude vyhlášeno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1316 ze dne 26. července 2016, kterým se mění rozhodnutí 2009/908/EU, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady

text:
                  2.8.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 208/42

            ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1316
      ze dne 26. července 2016,
      kterým se mění rozhodnutí 2009/908/EU, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Evropské rady 2009/881/EU ze dne 1. prosince 2009 o výkonu předsednictví Rady (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Rozhodnutím 2009/908/EU (2) stanovila Rada pořadí, ve kterém mají členské státy Evropské unie vykonávat předsednictví Rady od 1. ledna 2007 do 30. června 2020, a rozdělila toto pořadí do skupin po třech členských státech.

                  (2)

                  Dne 1. července 2013 se Evropská unie rozšířila o nový členský stát – Chorvatsko.

                  (3)

                  Jeden členský stát veřejně uvedl, že z Unie vystoupí, i když oznámení podle článku 50 Smlouvy o EU zatím jeho vláda neučinila. Aniž jsou dotčeny práva a povinnosti tohoto členského státu, mělo by být pořadí předsednictví Rady v zájmu zohlednění této skutečnosti upraveno.

                  (4)

                  Rada by měla stanovit pořadí, ve kterém bude předsednictví Rady vykonáváno v blízké budoucnosti. Toto pořadí by mělo být určeno v souladu s kritérii stanovenými ve Smlouvách a v rozhodnutí Evropské rady 2009/881/EU. Rozhodnutí 2009/908/EU by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Rozhodnutí Rady 2009/908/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady se mění takto:

                  1)

                  Článek 1 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 1
                  Pořadí, ve kterém členské státy vykonávají předsednictví Rady od 1. července 2017 do 31. prosince 2030, jakož i rozdělení tohoto pořadí do skupin po třech členských státech je uvedeno v příloze I tohoto rozhodnutí.“;

                  2)

                  Článek 3 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 3
                  Do 31. prosince 2029 Rada rozhodne o pořadí, v jakém budou členské státy vykonávat předsednictví Rady od 1. ledna 2031.“;

                  3)

                  Znění přílohy I rozhodnutí Rady 2009/908/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

            Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
      Použije se ode dne 1. července 2017.
      Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne 26. července 2016.

               Za Radu

               předseda

            M. LAJČÁK

         (1)  Úř. věst. L 315, 2.12.2009, s. 50.

         (2)  Rozhodnutí Rady 2009/908/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady (Úř. věst. L 322, 9.12.2009, s. 28).

         PŘÍLOHA

               „PŘÍLOHA I

                  Návrh tabulky pořadí předsednictví Rady
                   (*)

                           Nizozemsko (**)

                           leden–červen

                           2016

                           Slovensko (**)

                           červenec–prosinec

                           2016

                           Malta (**)

                           leden–červen

                           2017

                           Estonsko

                           červenec–prosinec

                           2017

                           Bulharsko

                           leden–červen

                           2018

                           Rakousko

                           červenec–prosinec

                           2018

                           Rumunsko

                           leden–červen

                           2019

                           Finsko

                           červenec–prosinec

                           2019

                           Chorvatsko

                           leden–červen

                           2020

                           Německo

                           červenec–prosinec

                           2020

                           Portugalsko

                           leden–červen

                           2021

                           Slovinsko

                           červenec–prosinec

                           2021

                           Francie

                           leden–červen

                           2022

                           Česká republika

                           červenec–prosinec

                           2022

                           Švédsko

                           leden–červen

                           2023

                           Španělsko

                           červenec–prosinec

                           2023

                           Belgie

                           leden–červen

                           2024

                           Maďarsko

                           červenec–prosinec

                           2024

                           Polsko

                           leden–červen

                           2025

                           Dánsko

                           červenec–prosinec

                           2025

                           Kypr

                           leden–červen

                           2026

                           Irsko

                           červenec–prosinec

                           2026

                           Litva

                           leden–červen

                           2027

                           Řecko

                           červenec–prosinec

                           2027

                           Itálie

                           leden–červen

                           2028

                           Lotyšsko

                           červenec–prosinec

                           2028

                           Lucembursko

                           leden–červen

                           2029

                           Nizozemsko

                           červenec–prosinec

                           2029

                           Slovensko

                           leden–červen

                           2030

                           Malta

                           červenec–prosinec

                           2030

            (*)  Aniž jsou dotčeny práva a povinnosti Spojeného království jakožto členského státu.

            (**)  Stávající trojice je v této příloze uvedena pro informaci.“.