title: Rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 1985, kterým se jménem Společenství přijímají programy a opatření vztahující se k vypouštění rtuti a kadmia podle Úmluvy o předcházení znečišťování moře z pozemních zdrojů

text:
Důležité právní upozornění

|

31985D0613

Úřední věstník L 375 , 31/12/1985 S. 0020 - 0044 Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 7 S. 0088  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 6 S. 0135  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 7 S. 0088  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 6 S. 0135

		Rozhodnutí Radyze dne 20. prosince 1985,kterým se jménem Společenství přijímají programy a opatření vztahující se k vypouštění rtuti a kadmia podle Úmluvy o předcházení znečišťování moře z pozemních zdrojů(85/613/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 235 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že dne 3. března 1975 Společenství schválilo Úmluvu o předcházení znečišťování moře z pozemních zdrojů [3];vzhledem k tomu, že se Společenství stalo rovněž smluvní stranou této úmluvy;vzhledem k tomu, že Pařížská komise spravující úmluvu projednala programy a opatření týkající se vypouštění rtuti a kadmia a že Společenství bylo vyzváno k jejich schválení písemným hlasováním do 31. prosince 1985;vzhledem k tomu, že ustanovení těchto programů a opatření jsou v souladu s ustanoveními příslušných směrnic Společenství, a sice směrnice 76/464/EHS [4], 83/513/EHS [5] a 84/156/EHS [6];vzhledem k tomu, že je proto žádoucí, aby Společenství schválilo uvedené programy a opatření;vzhledem k tomu, že Smlouva neposkytuje k tomuto účelu potřebné pravomoci kromě pravomocí na základě článku 235,ROZHODLA TAKTO:Jediný článek1. Rada jménem Společenství schvaluje programy a opatření vztahující se k vypouštění rtuti a kadmia v rámci Úmluvy o předcházení znečišťování moře z pozemních zdrojů.Znění těchto programů a opatření je připojeno k tomuto rozhodnutí.2. Předseda Rady je zmocněn jmenovat osobu nebo osoby oprávněné k oznámení tohoto schválení Pařížské komisi do 31. prosince 1985.V Bruselu dne 20. prosince 1995.Za RadupředsedaR. Krieps[1] Uř. věst. C 286, 9.11.1985, s. 4.[2] Uř. věst. C 352, 31.12.1985.[3] Uř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 5.[4] Uř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23.[5] Uř. věst. L 291, 24.10.1983, s. 1.[6] Uř. věst. L 74, 17.3.1984, s. 49.--------------------------------------------------PŘÍLOHAROZHODNUTÍ PARCOM 85/1PROGRAMY A OPATŘENÍz 5. června 1985o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění rtuti z jiných odvětví, než je elektrolýza alkalických chloridůKOMISE USTAVENÁ ÚMLUVOU O PŘEDCHÁZENÍ ZNEČIŠŤOVÁNÍ MOŘE Z POZEMNÍCH ZDROJŮ PODEPSANOU V PAŘÍŽI DNE 4. ČERVNA 1974,s ohledem na ustanovení úmluvy a zejména na její čl. 18 odst. 3,PŘIJALA TYTO PROGRAMY A OPATŘENÍ:Článek 11. Každé vypouštění rtuti z jiných průmyslových odvětví než elektrolýza alkalických chloridů do mořské oblasti ve smyslu definice v článku 3a úmluvy nebo do vodních toků, které mořskou oblast ovlivňují, vyžaduje předchozí povolení příslušným orgánem dotčené smluvní strany. Povolení stanovují emisní normy pro vypouštění a jsou pravidelně revidována.2. Emisní normy nesmí překročit mezní hodnoty uvedené v odstavci 3 s výjimkou případů, kdy smluvní strana uplatňuje jakostní cíle v souladu s přílohami II a IV.3. Mezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postup pro vypouštění jsou uvedeny v příloze I. Mezní hodnoty se zpravidla vztahují k místu, kde odpadní vody obsahující rtuť opouštějí průmyslový závod.Jsou-li odpadní vody obsahující rtuť upravovány mimo průmyslový závod v zařízení určeném k odstraňování rtuti, může dotčená smluvní strana povolit vztažení mezních hodnot k místu, kde odpadní vody opouštějí toto zařízení.4. Aniž by byly dotčeny jejich povinnosti vyplývající z odstavců 1, 2 a 3 a z ustanovení úmluvy, mohou smluvní strany udělit povolení novým závodům pouze tehdy, uplatní-li tyto závody normy odpovídající nejlepším dostupným technickým prostředkům, je-li to nutné k předcházení a odstranění znečišťování.V případě, že předpokládaná opatření z technických důvodů neodpovídají nejlepším dostupným technickým prostředkům, poskytne smluvní strana komisi před vydáním jakéhokoli povolení podklady na podporu svých důvodů, a to bez ohledu na to, jaký postup smluvní strana zvolí. Komise na svém příštím zasedání poskytnuté informace přezkoumá.5. Pro účely těchto programů a opatření se "novým závodem" rozumí:- průmyslový závod, který zahájil provoz po dni přijetí těchto programů a opatření,- stávající průmyslový závod, jehož kapacita zpracování rtuti podstatně vzrostla po dni přijetí těchto programů a opatření.6. Referenční analytická metoda, která má být použita k určení přítomnosti rtuti, je uvedena v příloze III odst. 1. Jiné metody mohou být použity za předpokladu, že mez stanovitelnosti, přesnost a správnost těchto metod budou nejméně tak dobré jako hodnoty uvedené v příloze III odst. 1. Vyžadovaná přesnost měření průtoku odpadních vod je uvedena v příloze III odst. 2.Článek 21. Smluvní strany navrhnou specifické programy pro vypouštění rtuti z difúzních zdrojů, které nejsou průmyslovými závody a na něž v praxi nelze uplatnit emisní normy uvedené v článku 1.2. Účelem těchto specifických programů je zabránit nebo odstranit znečišťování. Programy obsahují nejvhodnější opatření a metody pro nahrazování, zachycování a recyklaci rtuti.3. Specifické programy musí být zavedeny co možná nejdříve a v každém případě nejpozději do 1. července 1989 a musí být sděleny komisi.Článek 3Dotčené smluvní strany zajišťují monitorování vodního prostředí postiženého vypouštěním v oblasti vymezené úmluvou. V případě vypouštění postihujícího vody více než jedné smluvní strany spolupracují dotčené smluvní strany na harmonizaci monitorovacích postupů.Článek 41. Komise zpracovává ve čtyřletých intervalech srovnávací hodnocení realizace těchto programů a opatření smluvními stranami na základě informací předaných v souladu s článkem 17 úmluvy. Tyto informace obsahují zejména:- podrobnosti o povoleních, která stanovují emisní normy pro vypouštění rtuti,- výsledky shromážděných informací nebo provedených soupisů týkajících se vypouštění rtuti do mořské oblasti a do vodních toků, které ovlivňují mořskou oblast ve smyslu čl. 1 odst. 1,- informace stanovené v příloze IV odst. 2 v případě smluvních stran, které používají jakostní cíle,- výsledky monitorování vodního prostředí prováděného v souladu s článkem 3. V případě uplatňování společného monitorovacího programu se tyto výsledky předkládají v jeho rámci.2. Pokud se zásadně změní vědecké poznatky týkající se toxicity, perzistence a akumulace rtuti v živých organismech a sedimentech nebo v případě zlepšení nejlepších dostupných technických prostředků, uváží komise vhodné návrhy, kterými v případě potřeby zpřísní mezní hodnoty a jakostní cíle nebo zavede dodatečné mezní hodnoty a dodatečné jakostní cíle.Článek 51. Smluvní strany provedou tyto programy a opatření do 1. ledna 1986.2. Smluvní strany sdělí komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti těchto programů a opatření.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IMezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postup pro vypouštění1. Mezní hodnoty a lhůty pro dotčená průmyslová odvětví jsou uvedeny v následující tabulce:Průmyslové odvětví | Mezní hodnota platná od: | Jednotka |1.7.1986 | 1.7.1989 |1.Chemický průmysl používající rtuťové katalyzátory: | | |a)při výrobě vinylchloridu | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |0,2 | 0,1 | g/t výrobní kapacity vinylchloridu |b)v jiných procesech | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |10 | 5 | g/kg zpracované rtuti |2.Výroba rtuťových katalyzátorů pro výrobu vinylchloridu | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |1,4 | 0,7 | g/kg zpracované rtuti |3.Výroba organických a anorganických sloučenin rtuti s výjimkou výrobků uvedených v bodu 2. | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |0,1 | 0,05 | g/kg zpracované rtuti |4.Výroba galvanických článků obsahujících rtuť | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |0,05 | 0,03 | g/kg zpracované rtuti |5.Průmysl neželezných kovů | | | |5.1Závody na regeneraci rtuti | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |5.2Získávání a rafinace neželezných kovů | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |6.Úpravny toxických odpadů s obsahem rtuti | 0,1 | 0,05 | mg/l odpadních vod |2. Mezní hodnoty vyjádřené jako koncentrace, které v zásadě nesmějí být překročeny, jsou uvedeny v tabulce pro průmyslová odvětví 1 až 4. V žádném případě nesmějí být mezní hodnoty vyjádřené jako maximální koncentrace vyšší než ty, které jsou vyjádřeny jako maximální množství dělené spotřebovaným množstvím vody na 1 kg zpracované rtuti nebo na tunu instalované výrobní kapacity vinylchloridu.Protože však koncentrace rtuti v odpadních vodách závisí na množství použité vody, které je u různých výrob a závodů různé, musí být ve všech případech dodrženy mezní hodnoty vyjádřené jako poměr množství vypouštěné rtuti k množství zpracované rtuti nebo k instalované výrobní kapacitě vinylchloridu, které jsou uvedeny v tabulce.3. Průměrné denní mezní hodnoty jsou dvojnásobkem odpovídajících průměrných měsíčních mezních hodnot uvedených v tabulce.4. Za účelem kontroly, zda jsou při vypouštění dodržovány emisní normy stanovené v souladu s mezními hodnotami uvedenými v této příloze, musí být zaveden monitorovací postup.Tento postup musí zahrnovat odběr a analýzu vzorků, měření průtoku odpadních vod a tam, kde je to relevantní, i měření množství zpracované rtuti.Není-li možno určit množství zpracované rtuti, může být monitorovací postup založen na množství rtuti, jež může být použito vzhledem k výrobní kapacitě stanovené v povolení.5. Reprezentativní vzorek odpadní vody se odebírá po dobu 24 hodin. Množství rtuti vypouštěné za měsíc se počítá na základě denních množství vypouštěné rtuti.Zjednodušený monitorovací postup může být zaveden u průmyslových závodů, které nevypouštějí více než 7,5 kg rtuti za rok.PoznámkyMezní hodnoty v tabulce odpovídají průměrné měsíční koncentraci nebo maximálnímu měsíčnímu vypouštěnému množství.Množství vypouštěné rtuti je vyjádřeno jako funkce množství rtuti použité nebo zpracovávané v průmyslovém závodě v tomtéž období nebo jako funkce instalované výrobní kapacity vinylchloridu.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIJakostní cíleV případě smluvních stran, které používají jakostní cíle, jsou emisní normy stanoveny tak, aby v oblasti zasažené vypouštěním rtuti bylo dosahováno příslušného jakostního cíle nebo příslušných jakostních cílů uvedených níže. Příslušný orgán v jednotlivých případech označí postiženou oblast a vybere z jakostních cílů uvedených v odstavci 1 níže cíl nebo cíle, o nichž soudí, že jsou vhodné k použití v postižené oblasti s ohledem na předpokládané využití oblasti a na skutečnost, že účelem těchto programů a opatření je předcházení a odstranění veškerého znečišťování.1. K předcházení a odstranění znečišťování ve smyslu článku 1 úmluvy a v souladu s článkem 4 úmluvy se stanovují tyto jakostní cíle:1.1 Koncentrace rtuti v reprezentativním vzorku masa ryb zvolených jako indikátor nesmí překročit hodnotu 0,3 mg/kg vlhkého masa.1.2 Koncentrace rtuti ve slané vodě ústí řek (až k hranici sladké vody) postižené vypouštěním nesmí jako aritmetický průměr výsledků měření během roku překročit hodnotu 0,5 μg/l.1.3. Koncentrace rtuti v těchto vodách [1] nesmí jako aritmetický průměr výsledků během roku překročit hodnotu 0,3 μg/l:i) teritoriální vody;ii) vody, jiné než ústí řek, mezi základní čárou, od níž se měří šířka teritoriálních vod, a pevninou, zasahující v případě vodních toků až k hranici sladké vody.2. Koncentrace rtuti v sedimentech nebo v tělech měkkýšů a korýšů nesmí postupem času podstatně vzrůstat.3. Pokud je na vody v oblasti uplatňováno několik jakostních cílů, musí jakost vody splňovat každý z těchto cílů.4. Číselné hodnoty jakostních cílů uvedené v odstavcích 1.2 a 1.3 mohou být výjimečně do 1. července 1989 z technických důvodů zvýšeny 1,5 krát za předpokladu, že o tom bude komise předem informována.[1] Jakostní cíl pro volné moře není stanoven, poněvadž se předpokládá, že volné moře ochrání před znečištěním jakostní cíle pro teritoriální a jiné vody.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIReferenční metody měření1. Referenční analytickou metodou pro stanovování obsahu rtuti ve vodě, rybím mase, sedimentech a v tělech měkkýšů a korýšů je bezplamenná atomová absorpční spektrofotometrie prováděná po vhodné úpravě vzorku, která především bere v úvahu prvotní oxidaci rtuti a následnou redukci rtuťnatých iontů Hg(II).Mez stanovitelnosti musí být taková, aby koncentrace rtuti byla měřena se správností a přesností ±30 % při následujících koncentracích:- v případě odpadních vod – desetina z dovolené maximální koncentrace rtuti uvedené v povolení,- v případě vnitrozemských povrchových vod – desetina koncentrace rtuti uvedené jako jakostní cíl,- v případě rybího masa a měkkýšů a korýšů – desetina koncentrace rtuti uvedené jako jakostní cíl,- v případě sedimentů – desetina koncentrace rtuti ve vzorku nebo 0,05 mg/kg sušiny, je-li tato hodnota vyšší.2. Průtok se měří s přesností ±20 %.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVMonitorovací postup pro jakostní cíle1. U každého povolení uděleného v souladu s těmito programy a opatřeními stanoví příslušný orgán omezení, monitorovací postup a lhůty pro splnění příslušného jakostního cíle či cílů.2. Smluvní strany oznámí komisi u každého zvoleného a uplatňovaného jakostního cíle:- místa vypouštění a prostředky rozptylování,- oblast, v níž je jakostní cíl uplatňován,- polohu míst odběru vzorků,- četnost odběru vzorků,- metody odběru vzorků a měření,- získané výsledky.3. Vzorky musí být dostatečně reprezentativní z hlediska jakosti vodního prostředí v oblasti zasažené vypouštěním a četnost odběrů vzorků musí být postačující k prokázání jakýchkoliv změn vodního prostředí, přičemž se přihlédne zejména k přirozeným změnám v hydrologickém režimu. Analýza ryb ze slaných vod musí být provedena na dostatečně reprezentativním počtu kusů a druhů.4. S ohledem na jakostní cíl v odst. 1.1 přílohy II vybere příslušný orgán indikativní druhy ryb, které budou analyzovány. Ve slaných vodách se vyberou druhy, které žijí v pobřežních vodách a jsou místně loveny, jako treska obecná (Gadus morhua), treska bezvousá (Merlangius merlangus), platýs evropský (Pleuronectes platessa), makrela obecná (Scomber scombrus), treska skvrnitá (Melanogrammus aeglefinus) a platýs bradavičnatý (Platichthys flesus).--------------------------------------------------ROZHODNUTÍ PARCOM 85/2PROGRAMY A OPATŘENÍze dne 5. června 1985,o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění kadmiaKOMISE USTAVENÁ ÚMLUVOU O PŘEDCHÁZENÍ ZNEČIŠŤOVÁNÍ MOŘE Z POZEMNÍCH ZDROJŮ PODEPSANOU V PAŘÍŽI DNE 4. ČERVNA 1974,s ohledem na ustanovení úmluvy a zejména na její čl. 18 odst. 3,PŘIJALA TYTO PROGRAMY A OPATŘENÍ:Článek 11. Každé vypouštění kadmia do mořské oblasti ve smyslu definice v článku 3a úmluvy nebo do vodních toků, které mořskou oblast ovlivňují, vyžaduje předchozí povolení příslušným orgánem dotčené smluvní strany. Povolení stanovují emisní normy pro vypouštění a jsou pravidelně revidována.2. Emisní normy nesmí překročit mezní hodnoty uvedené v odstavci 3 s výjimkou případů, kdy smluvní strana uplatňuje jakostní cíle v souladu s přílohami II a IV.3. Mezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postup pro vypouštění jsou uvedeny v příloze I. Mezní hodnoty se zpravidla vztahují k místu, kde odpadní vody obsahující kadmium opouštějí průmyslový závod.Jsou-li odpadní vody obsahující kadmium upravovány mimo průmyslový závod v zařízení určeném k odstraňování kadmia, může dotčená smluvní strana povolit vztažení mezních hodnot k místu, kde odpadní vody opouštějí toto zařízení.4. Aniž by byly dotčeny jejich povinnosti vyplývající z odstavců 1, 2 a 3 a z ustanovení úmluvy, mohou smluvní strany udělit povolení novým závodům pouze tehdy, uplatní-li tyto závody normy odpovídající nejlepším dostupným technickým prostředkům, je-li to nutné k předcházení a odstranění znečišťování.V případě, že předpokládaná opatření z technických důvodů neodpovídají nejlepším dostupným technickým prostředkům, poskytne smluvní strana komisi před vydáním jakéhokoli povolení podklady na podporu svých důvodů, a to bez ohledu na to, jaký postup smluvní strana zvolí. Komise na svém příštím zasedání poskytnuté informace přezkoumá.5. "Novým závodem" se rozumí:- průmyslový závod, který zahájil provoz po dni přijetí těchto programů a opatření,- stávající průmyslový závod, jehož kapacita zpracování kadmia podstatně vzrostla po dni přijetí těchto programů a opatření.6. Referenční analytická metoda, která má být použita ke zjištění přítomnosti kadmia, je uvedena v příloze III odst. 1. Jiné metody mohou být použity za předpokladu, že mez stanovitelnosti, přesnost a správnost těchto metod budou nejméně tak dobré jako hodnoty uvedené v příloze III odst. 1. Vyžadovaná přesnost měření průtoku odpadních vod je uvedena v příloze III odst. 2.Článek 2Dotčené smluvní strany zajišťují monitorování vodního prostředí postiženého vypouštěním v oblasti vymezené úmluvou. V případě vypouštění postihujícího vody více než jedné smluvní strany spolupracují dotčené smluvní strany na harmonizaci monitorovacích postupů.Článek 31. Komise zpracovává v pětiletých intervalech srovnávací hodnocení realizace těchto programů a opatření smluvními stranami na základě informací předaných v souladu s článkem 17 úmluvy. Tyto informace obsahují zejména:- podrobnosti o povoleních, která stanovují emisní normy pro vypouštění kadmia,- výsledky shromážděných informací nebo provedených soupisů týkajících se vypouštění kadmia do mořské oblasti a do vodních toků, které ovlivňují mořskou oblast ve smyslu čl. 1 odst. 1,- informace stanovené v příloze IV odst. 2 v případě smluvních stran, které používají jakostní cíle,- výsledky monitorování vodního prostředí provedeného v souladu s článkem 2. V případě uplatňování společného monitorovacího programu se tyto výsledky předkládají v jeho rámci.2. Pokud se zásadně změní vědecké poznatky týkající se toxicity, perzistence a akumulace kadmia v živých organismech a sedimentech nebo v případě zlepšení nejlepších dostupných technických prostředků, uváží komise vhodné návrhy, kterými v případě potřeby zpřísní mezní hodnoty a jakostní cíle nebo zavede dodatečné mezní hodnoty a dodatečné jakostní cíle.Článek 41. Smluvní strany provedou tyto programy a opatření do 1. ledna 1986.2. Smluvní strany sdělí komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti těchto programů a opatření.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IMezní hodnoty, lhůty pro jejich splnění a monitorovací postup pro vypouštění1. Mezní hodnoty a lhůty pro dotčená průmyslová odvětví jsou uvedeny v následující tabulce:Průmyslové odvětví | Mezní hodnoty platné od: | Jednotka |1. 1. 1986 | 1. 1. 1989 |1.Těžba zinku, rafinace olova a zinku, průmysl kadmia a neželezných kovů | 0,3 | 0,2 | mg/l odpadních vod |2.Výroba sloučenin kadmia | 0,5 | 0,2 | mg/l odpadních vod |0,5 | | g/kg zpracovaného kadmia |3.Výroba pigmentů | 0,5 | 0,2 | mg/l odpadních vod |0,3 | | g/kg zpracovaného kadmia |4.Výroba stabilizátorů | 0,5 | 0,2 | mg/l odpadních vod |0,5 | | g/kg zpracovaného kadmia |5.Výroba primárních a sekundárních galvanických článků | 0,5 | 0,2 | mg/l odpadních vod |1,5 | | g/kg zpracovaného kadmia |6.Elektrolytické pokovování | 0,5 | 0,2 | g/l odpadních vod |0,3 | | g/kg zpracovaného kadmia |7.Výroba kyseliny fosforečné nebo fosforečných hnojiv z fosfátových hornin | – | – | |2. Mezní hodnoty vyjádřené jako koncentrace, které v zásadě nesmějí být překročeny, jsou uvedeny v tabulce pro průmyslová odvětví 2, 3, 4, 5 a 6. V žádném případě nesmějí být mezní hodnoty vyjádřené jako maximální koncentrace vyšší než ty, které jsou vyjádřeny jako maximální množství dělené spotřebovaným množstvím vody na 1 kg zpracovaného kadmia. Protože však koncentrace kadmia v odpadních vodách závisí na množství použité vody, které je u různých výrob a závodů různé, musí být ve všech případech dodrženy mezní hodnoty vyjádřené jako poměr množství vypouštěného kadmia k množství zpracovaného kadmia, které jsou uvedeny v tabulce.3. Průměrné denní mezní hodnoty jsou dvojnásobkem odpovídajících průměrných měsíčních mezních hodnot uvedených v tabulce.4. Za účelem kontroly, zda jsou při vypouštění dodržovány emisní normy stanovené v souladu s mezními hodnotami uvedenými v této příloze, musí být zaveden monitorovací postup.Tento postup musí zahrnovat odběr a analýzu vzorků a měření průtoku odpadních vod a množství zpracovaného kadmia.Není-li možno určit množství zpracovaného kadmia, může být monitorovací postup založen na množství kadmia, jež může být použito vzhledem k výrobní kapacitě stanovené v povolení.5. Reprezentativní vzorek odpadní vody se odebírá po dobu 24 hodin. Množství kadmia vypouštěného za měsíc se počítá na základě denních množství vypouštěného kadmia.Zjednodušený monitorovací postup může být zaveden u průmyslových závodů, které nevypouštějí více než 10 kg kadmia za rok. V případě průmyslových závodů na elektrolytické pokovování může být zaveden zjednodušený monitorovací postup jen v případě, že celkový objem nádrží pro elektrolytické pokovování je menší než 1,5 m3.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIJakostní cíleV případě smluvních stran, které používají jakostní cíle, jsou emisní normy stanoveny tak, aby v oblasti zasažené vypouštěním kadmia bylo dosahováno příslušného jakostního cíle nebo příslušných jakostních cílů uvedených níže. Příslušný orgán v jednotlivých případech označí postiženou oblast a vybere z jakostních cílů uvedených v odstavci 1 níže cíl nebo cíle, o nichž soudí, že jsou vhodné k použití v postižené oblasti s ohledem na předpokládané využití oblasti a na skutečnost, že účelem těchto programů a opatření je předcházení a odstranění veškerého znečišťování.1. K předcházení a odstranění znečišťování ve smyslu článků 1 a 4 úmluvy se stanovují tyto jakostní cíle [1], jež budou měřeny v místě dostatečně blízkém místu vypouštění:1.1 Koncentrace kadmia ve slané vodě ústí řek (až k hranicím sladké vody) postižené vypouštěním nesmí překročit hodnotu 5 μg/l.1.2 Koncentrace kadmia v těchto vodách postižených vypouštěním [2] nesmí překročit hodnotu 2,5 μg/l:i) teritoriální vody;ii) vody, jiné než ústí řek, mezi základní čárou, od níž se měří šířka teritoriálních vod, a pevninou, zasahující v případě vodních toků až k hranici sladké vody.2. Vedle výše uvedených požadavků musí být výsledky monitorování prováděného v souladu s článkem 2 porovnávány s následujícími koncentracemi [3]:2.1 Koncentrace rozpuštěného kadmia o velikosti 1 μg/l v případě vod v ústí řek až k hranicím sladké vody.2.2 Koncentrace rozpuštěného kadmia o velikosti 0,5 μg/l v případě těchto vod:i) teritoriální vody;ii) vody, jiné než ústí řek, mezi základní čárou, od níž se měří šířka teritoriálních vod, a pevninou, zasahující v případě vodních toků až k hranici sladké vody.2.3 V případě nedodržení těchto koncentrací v jakémkoliv místě vnitrostátní sítě musí být komisi sděleny důvody tohoto nedodržení.3. Koncentrace kadmia v sedimentech nebo v tělech měkkýšů a korýšů – pokud možno u druhu Mytilus edulis – nesmí postupem času podstatně vzrůstat.4. Pokud je na vody v oblasti uplatňováno několik jakostních cílů, musí jakost vody splňovat každý z těchto cílů.[1] Jakostní cíl pro volné moře není stanoven, poněvadž se předpokládá, že volné moře ochrání před znečištěním jakostní cíle pro teritoriální a jiné vody.[2] Jakostní cíl pro volné moře není stanoven, poněvadž se předpokládá, že volné moře ochrání před znečištěním jakostní cíle pro teritoriální a jiné vody.[3] Všechny koncentrace se vztahují k aritmetickému průměru výsledků získaných za 1 rok.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIReferenční metody měření1. Referenční analytickou metodou pro stanovování obsahu kadmia ve vodách, sedimentech a tělech měkkýšů a korýšů je atomová absorpční spektrofotometrie po stabilizaci a vhodné úpravě vzorku.Mez stanovitelnosti musí být taková, aby koncentrace kadmia byla měřena se správností a přesností ±30 % při následujících koncentracích:- v případě odpadních vod – desetina z dovolené maximální koncentrace kadmia uvedené v povolení,- v případě vnitrozemských povrchových vod – 0,1 μg/l nebo desetina koncentrace kadmia uvedené jako jakostní cíl, je-li tato hodnota vyšší,- v případě těl měkkýšů a korýšů – 0,1 mg/kg vlhké hmotnosti,- v případě sedimentů – desetina koncentrace kadmia ve vzorku nebo 0,1 mg/kg sušiny (suší se při 105 až 110 °C do konstantní hmotnosti), je-li tato hodnota vyšší.2. Průtok se měří s přesností ±20 %.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVMonitorovací postup pro jakostní cíle1. U každého povolení stanoví příslušný orgán omezení, monitorovací postup a lhůty pro splnění příslušného jakostního cíle či cílů.2. Smluvní strany oznámí komisi u každého zvoleného a uplatňovaného jakostního cíle:- místa vypouštění a prostředky rozptylování,- oblast, v níž je jakostní cíl uplatňován,- polohu míst odběru vzorků,- četnost odběru vzorků,- metody odběru vzorků a měření,- získané výsledky.3. Vzorky musí být dostatečně reprezentativní z hlediska jakosti vodního prostředí v oblasti zasažené vypouštěním a četnost odběrů vzorků musí být postačující k prokázání jakýchkoliv změn vodního prostředí, přičemž se přihlédne zejména k přirozeným změnám v hydrologickém režimu.--------------------------------------------------ANNEXEDÉCISION PARCOM 85/1Programmes et mesuresdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de mercure des secteurs autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalinsLA COMMISSION CRÉÉE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article 11. Tout rejet de mercure de secteurs industriels autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalins, dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans des cours d'eau qui affectent la zone maritime, fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.2. Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites décrites au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.3. Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurent à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du mercure sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du mercure sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le mercure, la partie contractante concernée peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.4. Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisations pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, informe la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission examine l'information présentée.5. Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- tout établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures,- tout établissement industriel existant dont la capacité de traitement du mercure a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.6. La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de mercure figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 1. L'exactitude requise pour la mesure du débit des effluents figure à l'annexe III point 2.Article 21. Les parties contractantes établissent des programmes spécifiques pour les rejets de mercure effectués par des sources multiples qui ne sont pas des établissements industriels et pour lesquelles les normes d'émission mentionnées à l'article 1er ne peuvent pas être appliquées dans la pratique.2. L'objectif de ces programmes spécifiques est d'éviter ou d'éliminer la pollution. Ils comportent notamment les mesures et les techniques les plus appropriées en vue d'assurer la substitution, la rétention et le recyclage du mercure.3. Les programmes spécifiques sont d'application aussitôt que possible, et en tout cas au plus tard le 1er juillet 1989, et sont communiqués à la commission.Article 3Les parties contractantes concernées assurent la surveillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 41. À des intervalles de quatre ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes sur la base des informations que celles-ci présentent à la commission conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de mercure,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de mercure effectués dans la zone maritime et dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime, visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 3. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.2. En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du mercure dans les organismes vivants et dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à adopter des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 51. Les parties contractantes mettent en œuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.2. Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------ANNEXE IValeurs limites, délais fixés pour le respect de ces valeurs et procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets1. Pour les secteurs industriels concernés, les valeurs limites et les délais d'application sont regroupés dans le tableau ci-après:Secteur industriel | Valeur limite à respecter à partir du: | Unité de mesure |1er juillet 1986 | 1er juillet 1989 |1.Industries chimiques utilisant les catalyseurs mercuriels: | | |a)pour la production du chlorure de vinyle | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |0,2 | 0,1 | g/t capacité de production de chlorure de vinyle |b)pour d'autres procédés | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |10 | 5 | g/kg mercure traité |2.Fabrication des catalyseurs mercuriels utilisés pour la production du chlorure de vinyle | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |1,4 | 0,7 | g/kg mercure traité |3.Fabrication des composés organiques et non organiques du mercure, à l'exception des produits visés au point 2 | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |0,1 | 0,05 | g/kg mercure traité |4.Fabrication des batteries primaires contenant du mercure | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |0,05 | 0,03 | g/kg mercure traité |5.Industrie des métaux non ferreux | | | |5.1.Établissements de récupération du mercure | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |5.2.Extraction et raffinage de métaux non ferreux | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |6.Établissements de traitement de déchets toxiques contenant du mercure | 0,1 | 0,05 | mg/l eau rejetée |2. Les valeurs limites exprimées en termes de concentration qui, en principe, ne doivent pas être dépassées figurent dans le tableau ci-avant pour les secteurs industriels 1 à 4. Dans aucun cas, les valeurs limites exprimées en concentrations maximales ne peuvent être supérieures à celles exprimées en quantités maximales divisées par les besoins en eau par kilogramme de mercure traité ou par tonne de capacité de production de chlorure de vinyle installée.Toutefois, étant donné que la concentration de mercure dans les effluents dépend du volume d'eau impliqué, qui diffère selon les différents procédés et établissements, les valeurs limites, exprimées en termes de quantité de mercure rejeté par rapport à la quantité de mercure traité ou à la capacité de production de chlorure de vinyle installée, figurant dans le tableau ci-avant, doivent être respectées dans tous les cas.3. Les valeurs limites des moyennes journalières sont égales au double des valeurs limites des moyennes mensuelles correspondantes figurant au tableau.4. Pour vérifier si les rejets satisfont aux normes d'émission fixées conformément aux valeurs limites définies dans la présente annexe, une procédure de contrôle doit être instituée.Cette procédure doit prévoir le prélèvement et l'analyse d'échantillons, la mesure du débit des rejets et, le cas échéant, de la quantité du mercure traité.Si la quantité de mercure traité est impossible à déterminer, la procédure de contrôle peut se fonder sur la quantité de mercure qui peut être utilisée en fonction de la capacité de production sur laquelle se fonde l'autorisation.5. Un échantillon représentatif du rejet pendant une période de vingt-quatre heures est prélevé. La quantité de mercure rejeté au cours d'un mois est calculée sur la base des quantités quotidiennes de mercure rejeté.Toutefois, une procédure de contrôle simplifiée peut être instaurée pour les établissements industriels qui ne rejettent pas plus de 7,5 kg de mercure par an.NotesLes valeurs limites indiquées dans le tableau correspondent à une concentration moyenne mensuelle ou à une charge mensuelle maximale.Les quantités de mercure rejetées sont exprimées en quantité de mercure traitée par l'établissement industriel pendant la même période ou en fonction de la capacité de production de chlorure de vinyle installée.--------------------------------------------------ANNEXE IIObjectifs de qualitéPour celles des parties contractantes qui appliquent la stratégie des objectifs de qualité, les normes d'émission sont fixées de manière à ce que le (ou les) objectif(s) de qualité approprié(s) parmi ceux énumérés ci-après soi(en)t respecté(s) dans la région affectée par les rejets de mercure. L'autorité compétente désigne la région affectée dans chaque cas et sélectionne, parmi les objectifs de qualité figurant au point 1 ci-après, celui ou ceux qu'elle juge appropriés, eu égard à la destination de la région affectée, en tenant compte du fait que l'objectif des présents programmes et mesures est de prévenir et d'éliminer toute pollution.1. Dans le but de prévenir et d'éliminer la pollution telle que définie dans l'article 1er de la convention et en application de l'article 4 de ladite convention, les objectifs de qualité ci-après sont fixés.1.1. La concentration de mercure dans un échantillon représentatif de la chair de poisson choisie comme indicateur ne doit pas excéder 0,3 mg/kg de chair humide.1.2. La concentration de mercure en solution dans les eaux des estuaires, jusqu'à la limite des eaux douces, affectées par les rejets ne doit pas excéder 0,5 µg/l en tant que moyenne arithmétique des résultats obtenus au cours d'une année.1.3. La concentration de mercure en solution dans les eaux suivantes [1] ne doit pas excéder 0,3 µg/l en tant que moyenne arithmétique des résultats obtenus au cours d'une année:i) eaux de mer territoriales;ii) les eaux, non estuariennes, en deçà de la ligne de base servant à mesurer la largeur de la mer territoriale et s'étendant dans le cas des cours d'eau jusqu'à la limite des eaux douces.2. La concentration de mercure dans les sédiments ou mollusques et crustacés ne doit pas augmenter de manière significative avec le temps.3. Lorsque plusieurs objectifs de qualité sont appliqués aux eaux d'une région, la qualité des eaux doit être suffisante pour respecter chacun de ces objectifs.4. À titre d'exception, dans la mesure ou cela s'avère nécessaire pour des raisons techniques et après notification préalable à la commission, les valeurs numériques des objectifs de qualité figurant aux points 1.2 et 1.3 peuvent être multipliées par 1,5 jusqu'au 1er juillet 1989.[1] Il n'a pas été fixé de normes de qualité pour la haute mer, vu que l'objectif de qualité pour les eaux territoriales et autres eaux protégeront la haute mer contre la pollution.--------------------------------------------------ANNEXE IIIMéthodes de mesure de référence1. La méthode d'analyse de référence utilisée pour déterminer la teneur en mercure des eaux, de la chair de poisson, des sédiments et des mollusques et crustacés est la mesure de l'absorption atomique sans flamme par spectrophotométrie, après avoir soumis l'échantillon à un traitement préalable adéquat tenant compte notamment de la préoxydation du mercure et de la réduction successive des ions mercuriques Hg (II).Les limites de détection doivent être telles que la concentration en mercure puisse être mesurée avec une exactitude de ± 30 % et une précision de ± 30 % pour les concentrations suivantes:- dans le cas de rejets, un dixième de la concentration maximale autorisée en mercure spécifiée dans l'autorisation,- dans le cas d'eaux superficielles, un dixième de la concentration en mercure spécifiée par l'objectif de qualité,- dans le cas de la chair de poisson ainsi que dans le cas de mollusques et de crustacés, un dixième de la concentration en mercure spécifiée par l'objectif de qualité,- dans le cas de sédiments, un dixième de la concentration du mercure de l'échantillon ou 0,05 mg/kg poids sec, la valeur la plus élevée étant d'application.2. La mesure du débit doit être effectuée avec une exactitude de ± 20 %.--------------------------------------------------ANNEXE IVProcédure de contrôle pour les objectifs de qualité1. Pour toute autorisation accordée en application des présents programmes et mesures, l'autorité compétente précise les restrictions, les modalités de surveillance et les délais limites pour assurer le respect du ou des objectifs de qualité en cause.2. Pour chaque objectif de qualité choisi et appliqué, les parties contractantes doivent faire rapport à la commission sur:- les points de rejet et le dispositif de dispersion,- la zone dans laquelle est appliqué l'objectif de qualité,- la localisation des points de prélèvement,- la fréquence d'échantillonnage,- les méthodes d'échantillonnage et de mesure,- les résultats obtenus.3. Les échantillons doivent être suffisamment représentatifs de la qualité du milieu aquatique dans la région affectée par les rejets et la fréquence d'échantillonnage doit être suffisante pour mettre en évidence les modifications éventuelles du milieu aquatique, compte tenu notamment des variations naturelles du régime hydrologique. L'analyse des poissons d'eau de mer doit porter sur un nombre suffisamment représentatif d'échantillons et d'espèces.4. En ce qui concerne l'objectif de qualité visé au point II de l'annexe 11, l'autorité compétente choisit les espèces de poissons à retenir comme indicateurs à analyser. Pour les eaux salines, les espèces localement capturées et choisies parmi celles habitant les eaux côtières peuvent inclure le cabillaud (Gadus morhua), le merlan (Merlangius merlangus), la plie (Pleuronectes platessa), le maquereau (Scomber scombrus), l'églefin (Melanogrammus aeglefinus) et le flet (Platichthys flesus).--------------------------------------------------DÉCISION PARCOM 85/2PROGRAMMES ET MESURESdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de cadmiumLA COMMISSION CRÉÉE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article premier1. Tout rejet de cadmium dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans un cours d'eau affectant la zone maritime fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.2. Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites spécifiées au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.3. Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurent à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du cadmium sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du cadmium sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le cadmium, la partie contractante peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.4. Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisation pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles, lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, doit informer la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission doit examiner l'information présentée.5. Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- l'établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures,- l'établissement industriel existant dont la capacité de traitement du cadmium a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.6. La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de cadmium figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 2.Article 2Les parties contractantes concernées assurent la surveillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 31. À des intervalles de cinq ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes, sur la base des informations que les parties contractantes présentent à la commission, conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de cadmium,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de cadmium effectuées dans la zone maritime ou dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 2. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.2. En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du cadmium dans les organismes vivants dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à fixer des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 41. Les parties contractantes mettent en œuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.2. Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------ANNEXE IValeurs limites, délais fixés pour le respect de ces valeurs et procédures de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets1. Pour les secteurs industriels concernés, les valeurs limites et les délais d'application sont regroupés dans le tableau ci-après:Secteur industriel | Valeurs limites à respecter à partir du: | Unité de mesure |1er janvier 1986 | 1er janvier 1989 |1.Extraction du zinc, raffinage du plomb et du zinc, industrie des métaux non ferreux et du cadmium métallique | 0,3 | 0,2 | mg/l eau rejetée |2.Fabrication des composés de cadmium | 0,5 | 0,2 | mg/l eau rejetée |0,5 | | g/kg cadmium traité |3.Fabrication des pigments | 0,5 | 0,2 | mg/l eau rejetée |0,3 | | g/kg cadmium traité |4.Fabrication des stabilisants | 0,5 | 0,2 | mg/l eau rejetée |0,5 | | g/kg cadmium traité |5.Fabrication des batteries primaires et secondaires | 0,5 | 0,2 | mg/l eau rejetée |1,5 | | g/kg cadmium traité |6.Électrodéposition | 0,5 | 0,2 | mg/l eau rejetée |0,3 | | g/kg cadmium traité |7.Fabrication de l'acide phosphorique et/ou d'engrais phosphatés à partir de roche phosphatée | — | — | |2. Les valeurs limites exprimées en termes de concentration qui, en principe, ne doivent pas être dépassées figurent dans le tableau ci-avant pour les secteurs industriels des rubriques 2, 3, 4, 5 et 6. Dans tous les cas, les valeurs limites exprimées en concentrations maximales ne peuvent être supérieures à celles exprimées en quantités maximales divisées par les besoins en eau par kilogramme de cadmium traité. Toutefois, étant donné que la concentration de cadmium dans les effluents dépend du volume d'eau impliqué, qui diffère selon les différents procédés et établissements, les valeurs limites, exprimées en termes de quantité de cadmium rejeté par rapport à la quantité de cadmium traité, figurant dans le tableau ci-avant, doivent être respectées dans tous les cas.3. Les valeurs limites des moyennes journalières sont égales au double des valeurs limites des moyennes mensuelles correspondantes figurant dans le tableau ci-avant.4. Pour vérifier si les rejets satisfont aux normes d'émission fixées conformément aux valeurs limites définies à la présente annexe, une procédure de contrôle doit être instituée.Cette procédure doit prévoir le prélèvement et l'analyse d'échantillons, la mesure du débit des rejets et de la quantité de cadmium traité.Si la quantité de cadmium traité est impossible à déterminer, la procédure de contrôle peut se fonder sur la quantité de cadmium qui peut être utilisée en fonction de la capacité de production sur laquelle se fonde l'autorisation.5. Un échantillon représentatif du rejet pendant une période de vingt-quatre heures est prélevé. La quantité de cadmium rejetée au cours d'un mois doit être calculée sur la base des quantités quotidiennes de cadmium rejetées.Toutefois, une procédure de contrôle simplifiée peut être instaurée pour les établissements industriels qui ne rejettent pas plus de 10 kg de cadmium par an. En ce qui concerne les établissements industriels d'électrodéposition, une procédure de contrôle simplifiée ne peut être instaurée que si l'ensemble des cuves d'électrodéposition représente un volume inférieur à 1,5 m3.--------------------------------------------------ANNEXE IIObjectifs de qualitéPour celles des parties contractantes qui appliquent la stratégie des objectifs de qualité, les normes d'émission sont fixées de manière que le (ou les) objectif(s) de qualité approprié(s), parmi ceux énumérés ci-après, soi(en)t respecté(s) dans la région affectée par des rejets de cadmium. L'autorité compétente désigne la région affectée dans chaque cas et sélectionne, parmi les objectifs de qualité figurant au paragraphe 1, celui ou ceux qu'elle juge appropriés, eu égard à la destination de la région affectée, en tenant compte du fait que l'objectif des présents programmes et mesures est de prévenir et d'éliminer toute pollution.1. Dans le but de prévenir et d'éliminer la pollution au sens des articles 1er et 4 de la convention de Paris, les objectifs de qualité ci-après, qui sont mesurés suffisamment proche du point de rejet, sont fixés [1]:1.1. la concentration de cadmium en solution dans les eaux des estuaires jusqu'à la limite des eaux douces affectées par les rejets [2] ne doit pas excéder 5 μg/l;1.2. la concentration de cadmium en solution dans les eaux suivantes affectées par les rejets(2) ne doit pas excéder 2,5 μg/l:i) eaux de mer territoriales;ii) les eaux, non estuariennes, en deçà de la ligne de base servant à mesurer la largeur de la mer territoriale et s'étendant dans le cas des cours d'eau jusqu'à la limite des eaux douces.2. Outre les exigences ci-avant, les résultats du contrôle et de la surveillance continus effectués conformément à l'article 2 doivent être comparés aux concentrations suivantes [3]:2.1. dans le cas des eaux estuariennes jusqu'à la limite des eaux douces, une concentration de cadmium en solution de 1 μg/l;2.2. une concentration de cadmium en solution de 0,5 μg/l dans les eaux suivantes:i) eau de mer territoriales;ii) les eaux, non estuariennes, en deçà de la ligne de base servant à mesurer la largeur de la mer territoriale et s'étendant dans le cas des cours d'eau jusqu'à la limite des eaux douces.2.3. Si ces concentrations ne sont pas respectées, ne fût-ce qu'en un seul point du réseau national de contrôle et de surveillance, les raisons doivent en être avisées à la commission.3. La concentration de cadmium dans les sédiments et/ou mollusques et crustacés, si possible de l'espèce Mytilus edulis, ne doit pas augmenter de manière significative avec le temps.4. Lorsque plusieurs objectifs de qualité sont appliqués aux eaux d'une région, la qualité des eaux doit être suffisante pour respecter chacun de ces objectifs.[1] Toutes les concentrations se rapportent à la moyenne arithmétique des résultats obtenus pendant une année.[2] Il n'a pas été fixé de normes de qualité pour la haute mer, vu que les normes de qualité pour les mers territoriales et autres eaux protégeront la haute mer contre la pollution.[3] Toutes les concentrations se rapportent à la moyenne arithmétique des résultats obtenus pendant une année.--------------------------------------------------ANNEXE IIIMéthodes de mesure de référence1. La méthode d'analyse de référence utilisée pour déterminer la teneur en cadmium des eaux, des sédiments et des mollusques et crustacés est la mesure de l'absorption atomique par spectrophotométrie, après conservation et traitement appropriés de l'échantillon.Les limites de détection doivent être telles que la concentration en cadmium puisse être mesurée avec une exactitude de ± 30 % et une précision de ± 30 % pour les concentrations suivantes:- dans le cas de rejets, un dixième de la concentration maximale autorisée en cadmium, spécifiée dans l'autorisation,- dans le cas des eaux superficielles, 0,1 µg/l ou un dixième de la concentration en cadmium, spécifiée par l'objectif de qualité, la valeur la plus élevée étant à retenir,- dans le cas de mollusques et crustacés, 0,1 mg/kg, poids humide,- dans le cas de sédiments, un dixième de la concentration du cadmium de l'échantillon ou 0,1 mg/kg, poids sec, séchage effectué entre 105 et 110 °C à poids constant, la valeur la plus élevée étant à retenir.2. La mesure du débit des effluents doit être effectuée avec une exactitude de ± 20 %.--------------------------------------------------ANNEXE IVProcédure de contrôle pour les objectifs de qualité1. L'autorité compétente précise les prescriptions, les modalités de surveillance et les délais pour assurer le respect du ou des objectifs de qualité en cause.2. Pour chaque objectif de qualité choisi et appliqué, les parties contractantes doivent faire rapport à la commission sur:- les points de rejet et le dispositif de dispersion,- la zone dans laquelle est appliqué l'objectif de qualité,- la localisation des points de prélèvement,- la fréquence d'échantillonnage,- les méthodes d'échantillonnage et de mesure,- les résultats obtenus.3. Les échantillons doivent être suffisamment représentatifs de la qualité du milieu aquatique dans la région affectée par les rejets et la fréquence d'échantillonnage doit être suffisante pour mettre en évidence les modifications éventuelles du milieu aquatique, compte tenu notamment des variations naturelles du régime hydrologique.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 14. května 2001 o uzavření Dohody jménem Společenství mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky

text:
Důležité právní upozornění

|

32001D0469

Úřední věstník L 172 , 26/06/2001 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí Radyze dne 14. května 2001o uzavření Dohody jménem Společenství mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky(2001/469/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce a odst. 3 prvního pododstavce a čl. 300 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dohoda mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, podepsaná ve Washingtonu dne 19. prosince 2000, by měla být schválena.(2) Přezkumem provádění byla pověřena technická komise zřízená dohodou.(3) Každá strana jmenovala řídící subjekt. Společenství jmenovalo jako svůj řídící subjekt Komisi. Strany mohou po vzájemné dohodě změnit dohodu a její přílohy a připojit nové přílohy.(4) Měly by být zavedeny vhodné vnitřní postupy Společenství, aby bylo zajištěno řádné fungování dohody. Je nezbytné zmocnit Komisi, které je nápomocen zvláštní výbor jmenovaný Radou, k provádění určitých technických změn v dohodě a k přijímání určitých rozhodnutí pro její provádění. Ve všech ostatních případech se rozhoduje podle obvyklých postupů,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Dohoda mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, včetně jejích příloh, se schvaluje jménem Společenství.Znění dohody a její přílohy se připojuje k tomuto nařízení.Článek 2Předseda Rady provede jménem Společenství písemnou notifikaci stanovenou v čl. XII odst. 1 dohody [1].Článek 31. Komise zastupuje Společenství v technické komisi stanovené v článku VI dohody, jíž je nápomocen zvláštní výbor určený Radou. Komise po konzultaci s tímto zvláštním výborem přistoupí ke sdělením, spolupráci, přezkumu provádění a oznámením uvedeným v čl. V odst. 5, čl. VI odst. 1 a 2 a čl. VIII odst. 4 této dohody.2. S cílem připravit postoj Společenství, pokud jde o změny specifikací a změny v seznamu kancelářských přístrojů z přílohy C dohody, Komise vezme v úvahu všechna stanoviska vydaná Úřadem Evropského společenství Energy Star (ECESB) uvedeným v článcích 8 a 11 navrženého nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky.3. Pokud jde o změny technických specifikací u kancelářských přístrojů uvedených v seznamu přílohy C dohody, postoj Společenství vůči rozhodnutím, která přijmou řídící subjekty, zaujme Komise po konzultaci se zvláštním výborem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku.4. Ve všech ostatních případech postoj Společenství vůči rozhodnutím, která přijmou řídící subjekty nebo smluvní strany, zaujme Rada na návrh Komise v souladu s článkem 300 Smlouvy.V Bruselu dne 14. května 2001.Za RadupředsedaL. Rekke[1] Datum vstupu této dohody v platnost bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.--------------------------------------------------


title: 2009/217/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčivé přípravky na rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/175

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčivé přípravky na rozpočtový rok 2006
   (2009/217/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006 spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (4), a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0125/2008),

               1.

               uděluje výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky absolutorium za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2006;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 261, 31.10.2007, s. 10.

      (2)  Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 34.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/176

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčivé přípravky na rozpočtový rok 2006
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (4), a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0125/2008),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr uvedl, že nabyl dostatečné jistoty o věrohodnosti roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2006 a o legalitě a řádnosti podkladových operací;

               B.

               vzhledem k tomu, že Parlament udělil výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky dne 24. dubna 2007 absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2005 (6) a ve svém usnesení provázejícím rozhodnutí o udělení absolutoria mimo jiné

                           —

                           konstatoval, že více než 40 % přijatých závazků bylo přeneseno do následujícího rozpočtového roku,

                           —

                           zaznamenal, že se rozpočet agentury kvůli rozšíření značně zvýšil,

                           —

                           vyzval agenturu, aby do svých účtů začlenila prostředky vybrané od jiných agentur a subjektů, které jsou určeny k financování společné služby podpory na vývoj informačních systémů finančního řízení,

                           —

                           požádal, aby agentura do 1. ledna 2010 a poté každých pět let zadala nezávislé externí vyhodnocení svých výsledků podle nařízení o svém zřízení a pracovních programů, o nichž rozhodla správní rada,

         Obecné připomínky, které se týkají horizontálních záležitostí agentur EU, a které tudíž mají význam také pro postup udělování absolutoria každé jednotlivé agentury

               1.

               konstatuje, že rozpočty 24 agentur a jiných vedlejších subjektů kontrolovaných Účetním dvorem činily v roce 2006 1 080,5 milionů EUR (největším byl rozpočet Evropské agentury pro rekonstrukci ve výši 271 milionů EUR a nejmenším rozpočet Evropské policejní akademie (CEPOL) ve výši 5 milionů EUR);

               2.

               zdůrazňuje, že okruh externích subjektů EU, které jsou předmětem auditu a udělování absolutoria, nyní nezahrnuje pouze tradiční regulační agentury, ale také výkonné agentury zřízené za účelem provádění konkrétních programů, a v blízké budoucnosti bude rozšířen také na společní podniky zřízené v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru (společné technologické iniciativy);

               3.

               připomíná, že počet agentur, které jsou předmětem postupu udělování absolutoria Parlamentu, se vyvíjel takto: v rozpočtovém roce 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulačních agentur a 2 výkonné agentury (vyjma 2 agentur, které Účetní dvůr kontroloval, ale jsou předmětem vnitřního postupu udělování absolutoria);

               4.

               usuzuje proto, že postup auditu a udělování absolutoria se stal těžkopádným a nepřiměřeným ve srovnání s relativní velikostí rozpočtů agentur/vedlejších subjektů; pověřuje proto příslušný výbor, aby provedl rozsáhlý přezkum postupu udělování absolutoria agenturám a vedlejším subjektům, jehož cílem bude navrhnout jednodušší a racionálnější přístup vzhledem ke stále vzrůstajícímu počtu subjektů, z nichž každý bude v příštích letech vyžadovat zvláštní zprávu o udělení absolutoria;

         Zásadní úvahy

               5.

               žádá Komisi, aby před vytvořením nové agentury nebo reformou stávající agentury podala jasné vysvětlení těchto otázek: druh agentury, cíle agentury, vnitřní struktura řízení, produkty, služby, klíčové postupy, cílová skupina, klienti agentury a zúčastněné strany, formální vztah s vnějšími aktéry, odpovědnost za rozpočet, finanční plánování, personální a zaměstnanecká politika;

               6.

               žádá, aby každá agentura byla řízena každoroční dohodou o výkonu, kterou formuluje agentura a odpovědné generální ředitelství a která by měla obsahovat hlavní cíle pro následující rok, finanční rámec a jasné ukazatele pro měření výkonu;

               7.

               žádá, aby byl výkon agentury pravidelně (a ad hoc) kontrolován Účetním dvorem nebo jiným nezávislým auditorem; domnívá se, že by tato kontrola neměla být omezena na tradiční prvky finančního řízení a řádné používání veřejných finančních prostředků, ale měla by zahrnovat také efektivitu a účinnost správy včetně posouzení finančního řízení každé agentury;

               8.

               domnívá se, že v případě agentur, které neustále nadhodnocují své příslušné rozpočtové potřeby, by mělo být provedeno odpovídající snížení na základě neobsazených míst; je toho názoru, že tento krok povede u agentur v dlouhodobém výhledu k nižším účelově vázaným příjmům, a tím ke snížení správních nákladů;

               9.

               konstatuje, že skutečnost, že mnoho agentur je kritizováno za nedodržování pravidel zadávání veřejných zakázek, ustanovení finančního nařízení a služebního řádu atd., představuje vážný problém; domnívá se, že hlavním důvodem této skutečnosti je, že většina pravidel a finanční nařízení jsou určena pro větší orgány a většina malých agentur nemá potřebné zdroje k tomu, aby byla schopna vyrovnat se s těmito právními požadavky; žádá proto Komisi, aby hledala rychlé řešení, které povede k posílení účinnosti sloučením správních funkcí různých agentur, a zajistila tak dosažení potřebných zdrojů pro plnění požadavků (přitom zohlední nezbytné změny v základních pravidlech pro fungování agentur a jejich rozpočtovou nezávislost), nebo aby neprodleně navrhla zvláštní pravidla pro agentury (zejména prováděcí pravidla pro agentury), které jim umožní požadavky řádně dodržovat;

               10.

               trvá na tom, aby Komise při sestavování předběžného návrhu rozpočtu brala v úvahu výsledky plnění rozpočtu jednotlivých agentur v předchozích letech, zejména v roce n–1, a odpovídajícím způsobem upravila rozpočet požadovaný příslušnou agenturou; žádá příslušný výbor, aby tuto úpravu respektoval a v případě, že tak neučiní Komise, sám upravil příslušný rozpočet tak, aby odpovídal realitě a schopnosti dané agentury využít přidělené finanční prostředky a plnit rozpočet;

               11.

               připomíná své rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu na rok 2005, ve kterém vyzval Komisi, aby každých pět let předložila studii přínosu každé existující agentury; vyzývá všechny příslušné orgány, aby v případě negativního hodnocení přínosu agentury podnikly nezbytné kroky a nově definovaly mandát dané agentury, nebo ukončily její činnost; konstatuje, že v roce 2007 Komise neprovedla jediné hodnocení; trvá na tom, že by Komise měla před přijetím rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2007 předložit nejméně 5 takových hodnocení a měla by začít u nejdéle existujících agentur;

               12.

               je toho názoru, že doporučení Účetního dvora by měla být neprodleně uplatněna a výše příspěvků proplácených agenturám by měla být upravena v souladu s jejich skutečnými potřebami hotovosti; domnívá se také, že změny v obecném finančním nařízení by měly být začleněny do rámcového finančního nařízení pro agentury a do jejich různých specifických finančních nařízení;

               13.

               je znepokojen skutečností, že velká část zaměstnanců je zaměstnána pouze dočasně, což může mít negativní dopad na kvalitu jejich práce; žádá proto Komisi, aby lépe sledovala uplatňování služebního řádu agenturami;

         Uvádění údajů ve zprávách

               14.

               konstatuje, že mezi agenturami neexistuje standardní přístup k vykazování činností v příslušném rozpočtovém roce a k závěrkám a zprávám o rozpočtovém a finančním řízení ani k otázce, zda by měl ředitel agentury zhotovit prohlášení o věrohodnosti; podotýká, že ne všechny agentury jasně rozlišují mezi a) prezentováním práce agentury veřejnosti a b) technickou zprávou o rozpočtovém a finančním řízení;

               15.

               konstatuje, že přestože stávající pokyny Komise ohledně přípravy zpráv o činnosti výslovně nevyžadují, aby agentura zhotovila prohlášení o věrohodnosti, mnoho ředitelů toto prohlášení pro rok 2006 vydalo, v jednom případě včetně významné výhrady;

               16.

               připomíná odstavec 28 svého usnesení ze dne 12. dubna 2005 (7), v němž jsou ředitelé agentur vyzváni, aby ke svým výročním zprávám o činnosti, které se předkládají společně s informacemi o finančních a správních záležitostech, od této chvíle připojovali prohlášení o věrohodnosti legality a správnosti operací, podobně jako v případě prohlášení generálních ředitelů Komise;

               17.

               vyzývá Komisi, aby odpovídajícím způsobem změnila své stávající pokyny pro agentury;

               18.

               dále navrhuje, aby Komise s agenturami pracovala na vytvoření harmonizovaného modelu, který lze uplatnit na všechny agentury a vedlejší subjekty a který jasně rozlišuje mezi

                           —

                           výroční zprávou o operacích, práci a výsledcích subjektu určenou široké veřejnosti,

                           —

                           účetní závěrkou a zprávou o plnění rozpočtu,

                           —

                           zprávou o činnosti v souladu se zprávami o činnosti generálních ředitelů Komise,

                           —

                           prohlášením o věrohodnosti učiněným ředitelem subjektu spolu s jakýmikoli výhradami nebo připomínkami, na které chce upozornit orgán udělující absolutorium;

         Obecná zjištění Účetního dvora

               19.

               konstatuje zjištění Účetního dvora (výroční zpráva odstavec 10.29 (8)), že Komise nevyplácí dotace z rozpočtu Společenství na základě dostatečně odůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur, což spolu s rozsahem přenesených prostředků vede k tomu, že agentury mají značné pokladní zůstatky; dále konstatuje, že Účetní dvůr doporučuje, aby objem dotací vyplácených agenturám byl v souladu s jejich skutečnou potřebou hotovosti;

               20.

               konstatuje, že na konci roku 2006 nezavedlo systém ABAC 14 agentur (výroční zpráva poznámka pod čarou k odstavci 10.31);

               21.

               bere na vědomí poznámku Účetního dvora (výroční zpráva odstavec 1.25) týkající se výdajů na nevyčerpanou dovolenou, o kterých účtují některé agentury; zdůrazňuje, že Účetní dvůr podmínil své prohlášení o věrohodnosti v případě tří agentur (Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – Cedefop, EPA a Evropská železniční agentura) za rozpočtový rok 2006 (2005: Cedefop, Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Evropská agentura pro obnovu);

         Interní audit

               22.

               připomíná, že v souladu s čl. 186 odst. 3 finančního nařízení je interní auditor Komise také interním auditorem regulačních agentur, které dostávají granty z rozpočtu EU; zdůrazňuje, že interní auditor je odpovědný vůči představenstvu a řediteli každé agentury;

               23.

               upozorňuje na následující výhradu ve výroční zprávě o činnosti interního auditora za rok 2006:
               „Interní auditor Komise není s to řádně plnit svou povinnost přidělenou podle článku 185 finančního nařízení, kterou má jakožto interní auditor subjektů Společenství, a to z důvodu nedostatku personálních zdrojů.“;

               24.

               bere však na vědomí poznámku interního auditora ve zprávě o činnosti za rok 2006, že od roku 2007 budou všechny funkční regulační agentury každoročně podrobeny internímu auditu s pomocí dalších personálních zdrojů, které Komise poskytne Oddělení interního auditu (IAS);

               25.

               konstatuje, že je nutné, aby oddělení IAS v souladu s článkem 185 finančního nařízení kontrolovalo rostoucí počet regulačních a výkonných agentur a společných podniků; žádá Komisi, aby informovala příslušný výbor Parlamentu o tom, zda personální zdroje, které dostane IAS k dispozici, budou v příštích letech stačit na provádění výročního auditu všech těchto subjektů;

               26.

               podotýká, že čl. 72 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 vyžaduje, aby každá agentura zaslala každoročně orgánu udělujícímu absolutorium a Komisi zprávu vypracovanou svým ředitelem a uvádějící počet a druh interních auditů provedených interním auditorem, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení; žádá agentury, aby uvedly, zda tento postup dodržují, a pokud ano, jak;

               27.

               bere na vědomí, pokud jde o schopnost provést interní audit, zejména v případě menších agentur, návrh interního auditora příslušnému výboru Parlamentu ze dne 14. září 2006, aby byly menší agentury oprávněny nakupovat služby interního auditu ze soukromého sektoru;

         Hodnocení agentur

               28.

               připomíná společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise (9) vyjednané při dohodovacím řízení Rady ve složení pro hospodářství a finance dne 13. července 2007, které vyžaduje i) seznam agentur, které Komise zamýšlí posoudit, a ii) seznam již posouzených agentur společně se souhrnem hlavních zjištění;

         Disciplinární řízení

               29.

               konstatuje, že jednotlivé agentury mají vzhledem k velikosti obtíže při sestavování disciplinárního orgánu ad hoc složeného ze zaměstnanců v přiměřené platové třídě a že Úřad Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC) není příslušný pro agentury; vyzývá agentury, aby uvážily zřízení meziagenturního disciplinárního orgánu;

         Návrh interinstitucionální dohody

               30.

               připomíná předlohu interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury předloženou Komisí (KOM(2005) 59), která zamýšlela vytvořit horizontální rámec pro vytváření, strukturu, provoz, hodnocení a kontrolu evropských regulačních agentur; konstatuje, že tato předloha je užitečnou iniciativou v rámci úsilí o racionalizaci vyváření a chodu agentur; bere na vědomí prohlášení učiněné ve shrnutí výsledků práce Komise za rok 2006 (KOM(2007) 274 odst. 3.1), že ačkoli byla vyjednávání po uveřejnění návrhu pozastavena, byly v Radě koncem roku 2006 znovu zahájeny diskuse o této záležitosti; lituje, že nebylo možné učinit další kroky směřující k přijetí návrhu;

               31.

               vítá proto závazek Komise předložit v průběhu roku 2008 sdělení o budoucnosti regulačních agentur;

         Samofinancované agentury

               32.

               připomíná, že v případě dvou samofinancovaných agentur uděluje řediteli absolutorium správní rada; konstatuje, že obě agentury měly značné kumulované přebytky pocházející z příjmů z poplatků převedených z předcházejících let:

                           —

                           Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu: peněžní prostředky a jejich ekvivalenty: 281 milionů EUR (10),

                           —

                           Odrůdový úřad Společenství peněžní: prostředky a jejich ekvivalenty: 18 milionů EUR (11);

         Konkrétní připomínky

               33.

               bere na vědomí prohlášení Účetního dvora v jeho zprávě za rok 2006, že co se týká správních výdajů, míra čerpání prostředků na závazky byla nižší než 60 %;

               34.

               zdůrazňuje odpovědnost agentury za ochranu a podporu veřejného zdraví a zdraví zvířat prostřednictvím hodnocení léčivých přípravků k humánnímu a veterinárnímu použití a dohledu nad těmito přípravky; vítá úsilí, jež agentura vyvinula s cílem poskytovat vědecké poradenství v ranných fázích vývoje nových léčivých přípravků ve větší míře a rovněž vítá zavedení opatření k rychlejšímu posuzování těch léčivých přípravků, které mají pro veřejné zdraví rozhodující význam;

               35.

               konstatuje, že velký objem rozpočtových prostředků na rok 2006 byl přenesen do roku 2007, a to v důsledku povahy projektů, které agentura realizuje;

               36.

               dále bere na vědomí odpověď agentury na připomínku Účetního dvora týkající se účtování poplatků agentury a výpočtu nákladů, že se v prosinci 2006 správní rada agentury rozhodla revidovat systém sazebníku při konzultaci s příslušnými vnitrostátními orgány;

               37.

               připomíná, že se příjmy agentury skládají z příspěvku Společenství a poplatků hrazených podniky za obdržení a zachování registrace Společenství a za ostatní služby poskytované agenturou;

               38.

               na základě účetní závěrky agentury konstatuje, že v roce 2006 obdržela poplatky a další příjmy ve výši 119 milionů EUR a příspěvek Společenství ve výši 31 milionů EUR; konstatuje, že hospodářský výsledek agentury za daný rok činil 16 milionů EUR, což po připočtení ke kumulovanému přebytku ve výši 27 milionů EUR představuje celková čistá aktiva ve výši 44 milionů EUR;

               39.

               bere na vědomí odpověď agentury, že kumulovaný přebytek není rozpočtovým přebytkem nýbrž výsledkem hospodaření podle zásad akruálního účetnictví a byl použit k financování kapitálových výdajů na stálá aktiva, zejména vybavení budov a náklady na rozvoj IT;

               40.

               na základě prozatímních účtů konstatuje, že v průběhu roku 2006 agentura spravovala jménem 19 agentur rozpočet na společné služby podpory skládající se z výdajů na poplatky poradců v souvislosti s nástrojem rozpočtového účetnictví a systémem finančního výkaznictví SI2;

               41.

               na základě prozatímní účetní závěrky dále konstatuje, že od roku 2005 do roku 2006 se příjmy z hodnocení přípravků zvýšily o 31,5 %;

               42.

               konstatuje, že výkonný ředitel agentury vypracoval výroční zprávu o činnosti, nikoliv však prohlášení o věrohodnosti (z důvodu, že podle stálých pokynů Komise se takovéto prohlášení nevyžaduje);

               43.

               poukazuje však na to, že ve své výroční zprávě o činnosti výkonný ředitel uvádí, že nemá žádné výhrady; oceňuje prohlášení agentury, že výkonný ředitel bude ochoten podepsat v budoucnu prohlášení o věrohodnosti;

               44.

               vítá analýzu správní rady a hodnocení výroční zprávy o činnosti výkonného ředitele; bere zejména na vědomí obavu správní rady, že agentura je pověřována novými úkoly, jež nejsou pokryty odpovídajícími finančními prostředky z rozpočtu EU nebo novými poplatky; poukazuje na to, že se nezdá, že tato analýza je zcela v souladu s finanční situací agentury podle účetní závěrky za rok 2006;

               45.

               vítá skutečnost, že správní rada agentury přijala v roce 2006 revidovaný postup k řešení střetu zájmu, který byl rozšířen tak, aby zahrnoval rovněž členy správní rady; schvaluje rovněž vydání pokynů k postupu vykazování nesrovnalostí;

               46.

               konstatuje, že v roce 2005 provedlo oddělení interního auditu v agentuře první, základní audit a v září 2006 vydalo závěrečnou zprávu se závěrem, že zavedený systém vnitřní kontroly poskytuje přiměřenou jistotu, pokud jde o dosažení cílů agentury stanovených pro auditované procesy s výjimkou několika velmi důležitých zjištění v oblasti kontrolního prostředí, informací a komunikace a kontrolních činností;

               47.

               zdůrazňuje, že na činnost agentury v roce 2006 měla značný dopad příprava provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 ze dne 12. prosince 2006 o léčivých přípravcích pro pediatrické použití (12); vítá přijetí dokumentu o prioritách provádění výše zmíněného nařízení, který předložila Komise společně s agenturou.

      (1)  Úř. věst. C 261, 31.10.2007, s. 10.

      (2)  Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 34.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 128.

      (7)  Usnesení Evropského parlamentu o připomínkách připojených k rozhodnutí o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (Úř. věst. L 196, 27.7.2005, s. 94).

      (8)  Úř. věst. C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (9)  Dokument Rady DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Zdroj: Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi úřadu (Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 141).

      (11)  Zdroj: Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi úřadu (Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 135).

      (12)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 1.


title: 2013/68/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 28. ledna 2013 o jmenování jednoho belgického člena a jedné belgické náhradnice Výboru regionů

text:
               1.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 32/16

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 28. ledna 2013
   o jmenování jednoho belgického člena a jedné belgické náhradnice Výboru regionů
   (2013/68/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh belgické vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Jose CHABERTA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

               (3)

               Po jmenování pana Jeana-Luca VANRAESE členem Výboru regionů se uvolní jedno místo náhradníka tohoto výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenováni:

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Jean-Luc VANRAES, Brussels Volksvertegenwoordiger in het Brussels Hoofdstedelijk Parlement

                     a

               b)

               jako náhradnice:

                           —

                           paní Brigitte GROUWELSOVÁ, Minister van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 28. ledna 2013.

            Za Radu

            předseda

         S. COVENEY

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: 2011/559/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl V – Účetní dvůr

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/93

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl V – Účetní dvůr
   (2011/559/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),
   s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0215/2010) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora orgánu příslušnému k udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2009,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0138/2011),

               1.

               uděluje generálnímu tajemníkovi Účetního dvora absolutorium za plnění rozpočtu Účetního dvora na rozpočtový rok 2009;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

      (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/94

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2009, oddíl V – Účetní dvůr
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),
   s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0215/2010) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora orgánu příslušnému k udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2009,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0138/2011),

               1.

               konstatuje, že v roce 2009 měl Účetní dvůr k dispozici prostředky na závazky ve výši 188 000 000 EUR (133 000 000 v roce 2008 a 122 000 000 EUR v roce 2007), přičemž míra jejich využití činila 92,19 %, což je méně než průměrná míra využití ostatních orgánů (97,69 %);

               2.

               připomíná, že stejně jako v letech 2008 a 2007 i v rozpočtovém roce 2009 provedla audit účtů Účetního dvora externí firma, PricewaterhouseCoopers, která dospěla k těmto závěrům:

                           a)

                           pokud jde o přesnost účetní závěrky za rozpočtový rok 2009: „podle našeho názoru podává účetní závěrka věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2009 a výsledku jeho hospodaření a peněžních toků za právě končící rok v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetních předpisech Evropského účetního dvora“, a

                           b)

                           pokud jde o využívání finančních zdrojů přidělených Účetnímu dvoru a přiměřenost kontrolních postupů používaných v rozpočtovém roce 2009: „nezjistili jsme žádnou skutečnost, která by nás ve všech významných ohledech a podle výše popsaných kritérií vedla k přesvědčení, že: a) zdroje přidělené Účetnímu dvoru nebyly použity k zamýšleným účelům; b) zavedené kontrolní postupy neposkytují potřebné záruky, které zajišťují soulad finančních operací s platnými pravidly a předpisy“;

               3.

               vítá kontrolní strategii Účetního dvora na období 2009 až 2012 a vyjadřuje podporu jejím prioritním cílům (maximalizace celkového dopadu auditů a zvýšení účinnosti díky optimálnímu využívání zdrojů); očekává, že Účetní dvůr podá zprávu o krocích přijatých s cílem uplatňovat tuto kontrolní strategii a na základě klíčových výkonnostních ukazatelů – zejména po zavedení ukazatelů 1 až 4 v roce 2010 – dokázat, že v tomto směru došlo k pokroku; zejména vítá plán zveřejnit následná opatření navazující na zvláštní zprávy, aby se tak zvýšil jejich dopad;

               4.

               vítá skutečnost, že v roce 2009 došlo ke zlepšení výsledků oproti roku 2008, pokud jde o klíčové výkonnostní ukazatele 5, 6 a 7, a s uspokojením konstatuje, že Účetní dvůr splnil své cíle, pokud jde o ukazatele 8 a 9; konstatuje, že Účetní dvůr nesplnil svůj cíl, pokud jde o klíčový výkonnostní ukazatel 10, neboť v roce 2009 se počet dnů strávených na školení snížil na 9 oproti 10 dnům v roce 2008 a počet dnů, které auditoři strávili na aktivitách odborného vzdělávání kromě jazykových kurzů, se snížil ze 7 na 4, takže neodpovídá pokynům Mezinárodní federace účetních (40 hodin/5 dní);

               5.

               poukazuje na výrazné zvýšení počtu zpráv, které Účetní dvůr produkuje, zejména na zvýšení počtu zvláštních zpráv (z 12 na 18) a zvláštních výročních zpráv (z 29 na 37), ačkoli se snížil počet stanovisek; očekává, že audity výkonnosti, které tvoří základ zvláštních zpráv Účetního dvora, přispějí k jeho základnímu úkolu kontrolovat finanční prostředky Unie;

               6.

               je znepokojen tím, že zvláštní výroční zprávy Účetního dvora o agenturách obsahují méně podrobných informací; vyzývá Účetní dvůr, aby v budoucnu do svých zpráv o agenturách začleňoval úplnější informace, zejména pokud jde o závěry zpráv vnitřních auditorů;

               7.

               vítá skutečnost, že v rámci přípravy výroční zprávy za rozpočtový rok 2009 provedl Účetní dvůr hloubkovou analýzu dozorčích a kontrolních systémů Soudního dvora, úřadu evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů, kdy mimo jiné kontroloval dodatečný vzorek transakcí, při nichž byly provedeny platby týkající se lidských zdrojů a jiných administrativních výdajů;

               8.

               vybízí Účetní dvůr k tomu, aby pokračoval v této praxi a dále ji rozšířil, zejména aby zvážil provádění hloubkového hodnocení dozorčích a kontrolních systémů v Radě; dále vybízí Účetní dvůr, aby zvážil možnost využití nových, inovativních způsobů provádění auditu, včetně nových produktů zmíněných v kontrolní strategii na období 2009–2012, a aby přitom posoudil možnosti, jak dále zlepšovat výsledky a efektivitu kontrolní činnosti;

               9.

               domnívá se, že spolupráce mezi Účetním dvorem a Parlamentem by mohla být posílena zjednodušením pracovních metod a postupů a zvýšením součinnosti mezi oběma orgány; v tomto ohledu vítá opatření Účetního dvora, jež mají za cíl reformovat a stále zlepšovat jeho úlohu v souladu se žádostí Parlamentu, aby jeho hodnocení a audity měly širší a hlubší dopad, jeho údaje byly účinnější a užitečnější a jeho systémy a postupy spolehlivější; se zájmem očekává „následné srovnávací hodnocení“, které chce Účetní dvůr prezentovat v roce 2011 (tři roky po pozitivním srovnávacím hodnocení z roku 2008); oznamuje v této souvislosti, že zamýšlí připravit zprávu z vlastního podnětu zaměřenou na možná zlepšení, která by bylo možné Účetnímu dvoru navrhnout, a je si jist, že se může plně spolehnout na úzkou spolupráci ze strany Účetního dvora;

               10.

               konstatuje, že Účetní dvůr přijal v roce 2009 112 zaměstnanců (69 úředníků, 14 dočasných a 29 smluvních zaměstnanců) a že celkový počet neobsazených míst na konci roku 2009 (49) byl výrazně nižší než na konci roku 2008 (68); vítá zkrácení délky náborových postupů v Účetním dvoře;

               11.

               vítá skutečnost, že se poměr mužů a žen mezi zaměstnanci Účetního dvora postupně zlepšuje, zejména se snižuje nepoměr na úrovni asistentů, vedoucích oddělení a ředitelů;

               12.

               konstatuje, že zpráva interního auditora za rok 2009 byla z velké části pozitivní; v této souvislosti vítá, že většina doporučení interního auditora byla přijata a začleněna do plánů nápravných opatření;

               13.

               vítá úspěšně probíhající interinstitucionální spolupráci s Evropskou správní školou a Soudním dvorem v oblasti vzdělávání;

               14.

               poukazuje na to, že v roce 2010 proběhla revize jednacího řádu Účetního dvora, a žádá Účetní dvůr, aby ve své výroční zprávě o činnosti zhodnotil účinky těchto změn;

               15.

               v souvislosti s prohlášeními o finančních zájmech členů připomíná, že v souladu s kodexem chování Účetního dvora předávají členové Účetního dvora prohlášení o finančních zájmech předsedovi, který zachovává jejich důvěrnost a zajišťuje, aby se tato prohlášení nezveřejňovala; opakuje svůj postoj, že v zájmu transparentnosti by měla být prohlášení o finančních zájmech členů všech orgánů Unie přístupná na internetu prostřednictvím veřejného registru, a žádá Účetní dvůr, aby v tomto ohledu učinil nezbytné kroky a aby svá pravidla týkající se „finančních zájmů“ přizpůsobil a případně je založil na novém návrhu kodexu chování komisařů;

               16.

               připomíná, že nezávislost, integrita, nestrannost, excelence a profesionalita jsou klíčovými hodnotami Účetního dvora, a domnívá se, že zprávy, které se objevily v médiích, vyžadují reflexi; dále připomíná, že během prezentace srovnávacího hodnocení předseda Účetního dvora uvedl, že následné srovnávací hodnocení bude provedeno po třech letech; vyzývá Účetní dvůr, aby předložil výsledky následného srovnávacího hodnocení příslušnému parlamentnímu výboru, aby tak znovu potvrdil tyto hodnoty – zejména nezaujatost, nestrannost a profesionalitu Účetního dvora;

               17.

               oceňuje kvalitu výroční zprávy o činnosti Účetního dvora;

               18.

               konstatuje však, že ve zprávě za rok 2009 nebyly mise do nečlenských států rozděleny podle zemí, jako tomu bývalo v předchozích letech.

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

      (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.


title: 2012/55/Euratom: Rozhodnutí Komise ze dne 2. března 2011 o uzavření Dohody o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Austrálie

text:
               1.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 29/3

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 2. března 2011
   o uzavření Dohody o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Austrálie
   (2012/55/Euratom)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na souhlas Rady,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Dohoda o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Austrálie by měla být uzavřena,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Jménem Evropského společenství pro atomovou energii se přijímá rozhodnutí o uzavření Dohody o spolupráci při mírovém využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Austrálie. Znění této dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Komise nebo člen Komise odpovědný za energetiku je jménem Evropského společenství pro atomovou energii oprávněn podepsat dohodu a podniknout všechny kroky nezbytné pro vstup této dohody v platnost.

      V Bruselu dne 2. března 2011.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            člen Komise