title: Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2004, kterým se přijímá pracovní plán pro rok 2004 k provádění akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008), včetně ročního pracovního programu pro grantyText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0192

Úřední věstník L 060 , 27/02/2004 S. 0058 - 0070

		Rozhodnutí Komiseze dne 25. února 2004,kterým se přijímá pracovní plán pro rok 2004 k provádění akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008), včetně ročního pracovního programu pro granty(Text s významem pro EHP)(2004/192/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [1], a zejména na článek 110 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 166 uvedeného nařízení,s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) [3], a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,vzhledem k těmto důvodům:(1) Článek 110 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanoví, že granty jsou předmětem ročního programu, který se zveřejní na počátku roku.(2) Podle článku 166 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise přijme roční pracovní program pro granty a v tomto programu musí být uvedeny základní právní akt, cíle, časový plán výzev k předložení návrhů s uvedením orientačních částek a očekávané výsledky.(3) Podle čl. 15 odst. 2 rozhodnutí Komise ze dne 28. března 2003 o vnitřních předpisech pro provádění souhrnného rozpočtu Evropských společenství (oddíl Komise) je roční pracovní program pro granty rozhodnutím o financování ve smyslu článku 75 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článku 90 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 za předpokladu, že představuje dostatečně podrobný rámec.(4) Článek 8 rozhodnutí č. 1786/2002/ES stanoví, že Komise přijme roční pracovní plán k provádění programu stanovujícího priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních prostředků.(5) Pracovní plán pro rok 2004 by proto měl být přijat.(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem vydaným Výborem pro program,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekPracovní plán pro rok 2004 k provádění akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) uvedený v příloze se přijímá.Generální ředitel pro zdraví a ochranu spotřebitelů zveřejní roční program a zajistí jeho provádění.V Bruselu dne 25. února 2004.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[2] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.[3] Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHAAkce Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008)Pracovní plán pro rok 20041. OBECNÝ ÚVOD1.1 Právní rámecEvropský parlament a Rada přijaly dne 23. září 2002 rozhodnutí, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) [1].Obecné cíle programu jsou:a) zlepšit informovanost a prohloubit znalosti za účelem rozvoje veřejného zdraví;b) zvýšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví;c) podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na zdravotní faktory.Program tím přispěje k:a) zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví při vypracování a provádění všech politik a akcí Společenství prosazováním integrované a meziodvětvové zdravotní strategie;b) odstranění nerovností v oblasti zdraví;c) posílení spolupráce mezi členskými státy v oblastech, které upravuje článek 152 Smlouvy.Těchto obecných cílů se dosáhne prostřednictvím akcí uvedených v příloze připojené k rozhodnutí. V článku 3 rozhodnutí jsou uvedeny různé formy činností umožňujících provádění akcí pod pěti hlavními záhlavími (činnosti týkající se systémů sledování a rychlé reakce; činnosti týkající se zdravotních faktorů; činnosti týkající se právních předpisů; činnosti související s konzultacemi, získáváním poznatků a informovaností; podpora koordinace nevládních organizací na evropské úrovni).Tyto cíle, akce a činnosti tvoří referenční rámec pro pracovní plány programu, které se stanoví každoročně, a vytyčují prioritní akce pro práce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních prostředků.Výzva k předložení návrhů z roku 2003 vycházející z pracovního plánu pro uvedený rok přinesla 427 přihlášek projektů žádajících o podporu v celkové výši 500 milionů EUR, což představuje desetinásobek dostupného rozpočtu pro rok 2003. To zjevně svědčí o obrovském zájmu, který vzbudil nový program a práce Evropského společenství v oblasti veřejného zdraví obecně. Vzhledem k tomuto zájmu převyšujícímu finanční možnosti mohl být v rámci rozpočtu na rok 2003 podpořen jen omezený počet podaných přihlášek. Tyto projekty nicméně umožní zahájit účinné akce v mnoha prioritních oblastech pracovního plánu. Pracovní plán pro rok 2004 má za cíl stavět na základech položených v předchozím roce.V roce 2004 získá 10 přistupujících států plné členství v EU a bude se plně podílet na programu nejen jako "aktivní pozorovatelé" na zasedáních Výboru zástupců členských států, kteří jsou nápomocni Komisi. Komise zajistí nikoli jen jejich účinné zapojení do provádění programu, ale i zapojení tří kandidátských zemí a států EHP/ESVO.1.2 Rámec politikyProgram veřejného zdraví je klíčovým nástrojem poskytujícím oporu pro rozvoj zdravotní strategie Společenství. V čl. 2 odst. 3 rozhodnutí o přijetí programu se stanoví, že program přispěje k podpoře integrované a meziodvětvové strategie. Jedním z klíčových prvků je zajištění propojení s příslušnými programy a akcemi Společenství a s regionálními iniciativami, aby mohla být podporována součinnost a zabránilo se překrývání.Akce v rámci programu by měly formovat a podporovat rozvoj a provádění zdravotní strategie Společenství v prioritních oblastech a zajišťovat pokrok v těchto činnostech. Komise má v úmyslu předložit v roce 2004 sdělení o dalším rozvoji této strategie. Program hraje významnou úlohu, když doprovází tento proces. Do rozvoje politiky jsou plně zapojeny klíčové zainteresované subjekty v oblasti zdraví, zejména prostřednictvím Evropského fóra pro zdraví.Bude se podporovat integrace a koordinace mezi projekty propojujícími akce za účelem vyřešení specifické otázky veřejného zdraví. Například práce týkající se informací a znalostí by měla podporovat správné plánování a zaměření činností rychlé reakce, jakož i akce pro řešení zdravotních faktorů. Budou využity činnosti pracovních skupin na podporu systému sledování zdravotního stavu, které mají být vytvořeny v roce 2003, a činnosti výborů a pracovních skupin, které byly vytvořeny v oblasti ohrožení zdraví.Bude se dále usilovat o součinnost a komplementaritu prostřednictvím prací prováděných příslušnými mezinárodními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví, jako jsou Světová zdravotnická organizace (WHO), Rada Evropy a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a spolupráce s nimi bude dále posilována prováděním činností programu. Bude též rozvíjena spolupráce s třetími zeměmi, která umožní sdílení zkušeností a nejlepší praxe.Po zkušenostech s pracovním plánem pro rok 2003 bylo rozhodnuto neseskupovat na rozdíl od předchozího roku více akcí v průřezová témata; Komise však věnuje zvláštní pozornost projektům, které se zabývají otázkami nerovnosti, napomáhají procesu rozšiřování, podporují nejlepší praxi v oblasti veřejného zdraví, posilují kapacitu a kompetentnost v oblasti veřejného zdraví a pomáhají připravit zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí [2] zajištěním souvislé podpory sítí klíčového významu v oblasti přenosných nemocí, dokud navrhované Evropské středisko nebude uvedeno do provozu a neposkytne pro práci těchto sítí finanční podporu z rozpočtu.Pro informační a orientační účely byly jako prioritní oblasti pro rok 2004 stanoveny tyto pracovní oblasti:1. zdravotní informace: rozvíjení a koordinace systému zdravotních informací; činnost systému sledování zdravotního stavu; mechanismy hlášení a analýzy zdravotních otázek a vypracovávání zpráv o veřejném zdraví; zlepšování přístupu k údajům a jejich přenosu na úrovni EU (portál veřejného zdraví EU a jiné publikační báze); eZdraví; hodnocení vlivu na zdraví; spolupráce mezi členskými státy v oblasti zdravotní politiky;2. ohrožení zdraví: rozvoj a integrace dozoru; bezpečnost krve a orgánů; strategie tlumení rezistence vůči antimikrobiálním látkám; vytváření sítí laboratoří a zlepšování jejich kvality; cílené budování kapacit;3. zdravotní faktory: tabák; alkohol; drogy; výživa a tělesná aktivita; pohlavní a reprodukční zdraví; duševní zdraví; prevence úrazů; environmentální zdravotní faktory; sociálně-ekonomické zdravotní faktory; podpora zdraví ve specifickém prostředí; vzdělávání v oblasti veřejného zdraví; prevence nemocí, zejména kardiovaskulárních chorob, rakoviny a cukrovky.Šestý rámcový program Evropského společenství pro výzkum [3] stanoví vědeckou podporu politikám Společenství. Účelem tohoto specifického výzkumu je poskytovat podporu politikám, které jsou přesně zaměřeny na potřeby vyvolané poptávkou, jsou koherentní napříč různými oblastmi politiky Společenství a citlivě reagují na změny politik. Prioritní úkoly byly rozpracovány v těsné spolupráci se službami Společenství, včetně generálního ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitelů. Úkoly vztahující se k veřejnému zdraví lze najít ve specifickém programu výzkumu, technického rozvoje a demonstrací "Integrace a posílení Evropského výzkumného prostoru (2002-2006)" [4], pod záhlavím "Výzkum zaměřený na politiky", směr 2, "Zajištění zdraví, bezpečnosti a příležitostí pro obyvatele Evropy".Oblasti významné pro veřejné zdraví v rámci "Zajištění zdraví, bezpečnosti a příležitostí pro obyvatele Evropy" jsou:1.2.1 zdravotní faktory a poskytování vysoce kvalitních a udržitelných služeb v oblasti zdravotní péče a důchodových systémů (zejména v souvislosti se stárnutím a demografickými změnami);1.2.2 otázky veřejného zdraví, včetně epidemiologie přispívající k prevenci nemocí, možností léčby nově se objevujících vzácných a přenosných nemocí, alergií, postupů zajišťujících bezpečné dárcovství krve a orgánů, zkušebních metod bez pokusů na zvířatech;1.2.3 dopad environmentálních faktorů na zdraví (včetně bezpečnosti práce a metod hodnocení rizik a snížení rizik přírodních katastrof pro člověka);1.2.4 otázky vztahující se k civilní ochraně (včetně biobezpečnosti a ochrany před riziky plynoucími z teroristických útoků) a krizové řízení.Záměrem je, aby výzkum prováděný v těchto oblastech doplnil prioritní oblasti stanovené v pracovním plánu pro rok 2004 pro akce Společenství v oblasti veřejného zdraví, a tím poskytl oporu pro rozvoj zdravotní strategie Společenství. Poslední výzva k podání návrhů (třetí výzva) byla zveřejněna dne 10. října 2003 a uzavřena dne 13. ledna 2004 [5].1.3 Přidělení finančních prostředkůAkce tohoto programu musí přispívat k vysoké úrovni ochrany zdraví a zlepšení veřejného zdraví. Financování může mít formu grantů na projekty a veřejných zakázek (nabídek).Tento pracovní plán podává přehled akcí, které mají být zahájeny v roce 2004. Některé z nich budou prováděny na základě výzvy k podání návrhů "Veřejné zdraví – 2004", která má být zveřejněna v Úředním věstníku v únoru 2004 (orientační datum). Předpisy, kritéria a postupy pro výběr a financování projektů k provedení akcí programu, uvedené v dokumentu "Předpisy, kritéria a postupy pro výběr a financování akcí v rámci programu veřejného zdraví" (viz rozhodnutí C(2003) 690 ze dne 10. března 2003 zveřejněné v Úř. věst. C 62, 15. 3. 2003, zejména oddíly 1.1, 1.2, 1.3, 2, 3.A, 3.B, 14, 15, 16, 17, 19, 20), jsou rovněž použitelné na výzvu "Veřejné zdraví – 2004".Žadatelé mají na podání návrhů dva měsíce ode dne zveřejnění výzvy k podání návrhů v Úředním věstníku.Odhaduje se, že po tomto termínu bude zapotřebí dalších pěti měsíců na provedení všech postupů vedoucích k rozhodnutí Komise o finanční pomoci.Budou zveřejněny zvláštní výzvy k podání nabídek obsahující odkaz na oddíl/y pracovního plánu, na které se vztahují.Rozpočtová položka pro provozní úvěry je 17 03 01 01 – Veřejné zdraví (2003-2008).Rozpočtová položka pro správní úvěry je 17 01 04 02 – Veřejné zdraví (2003-2008) – Správní výdaje.Finanční rámec programu na období let 2003 až 2008 je 312 milionů EUR. Dostupný rozpočet na rok 2004 (závazky) se odhaduje na přibližně 58750000 EUR (EU 25) [6] /52222223 (EU 15). K tomuto rozpočtu je třeba přičíst:- příspěvek zemí EHP/ESVO: odhadovaný na přibližně 1281150 EUR (EU 25) [7] /1190800 EUR (EU 15),- příspěvek tří kandidátských zemí (Bulharsko, Rumunsko a Turecko): odhadovaný na přibližně 1317621 EUR [8].Celkový rozpočet na rok 2004 se tudíž odhaduje na přibližně 61348771 EUR (EU 25) [9], [10] /54730644 EUR (EU 15) [11].V této částce jsou zahrnuty jak finanční prostředky pro provozní rozpočet (granty a nabídková řízení), tak finanční prostředky pro technickou a správní pomoc a výdaje na podporu (včetně strukturálních opatření pro provádění programu).Celková částka provozního rozpočtu se odhaduje na přibližně 53720616 EUR (EU 25) [12], [13] /47942000 EUR (EU 15) [14].Celková částka správního rozpočtu se odhaduje na přibližně 7628155 EUR (EU 25) [15], [16] /6788644 (EU 15) [17].Pokud jde o přidělení finančních prostředků, bude zachována rovnováha mezi různými prioritními oblastmi programu. První prioritní oblast však obdrží o něco více než druhé dvě, takže bude finanční rámec rozdělen na 36 % (zejména pro umožnění akce zaměřené na výměnu informací o vzácných onemocněních), 32 % a 32 %. [18] Tento odhad byl přezkoumán ve vztahu k roku 2003 s cílem zohlednit rozpočet, který byl nakonec proveden pro každou prioritní oblast. Tento odhad bude muset být přezkoumán též s ohledem na počet, kvalitu a rozsah projektů a nabídek předložených za účelem provádění pracovního plánu pro rok 2004. Navrhuje se vydat na nabídková řízení méně než 10 % provozního rozpočtu. Orientační celková částka pro nabídková řízení by mohla dosáhnout až 5372062 EUR (EU 25) [19], [20] /4794200 EUR (EU 15) [21]. V důsledku toho by orientační celková částka pro nabídková řízení mohla být odhadnuta na přibližně 48348554 EUR (EU 25) [22], [23] /43147800 EUR (EU 15) [24].Vzhledem k doplňkové a motivační povaze grantů Společenství musí být nejméně 40 % nákladů na projekty hrazeno z jiných zdrojů než z programu "Veřejné zdraví". V důsledku toho může částka finančního příspěvku v rámci tohoto programu tvořit v zásadě až 60 % způsobilých nákladů na uvažované projekty. Obvyklá částka bude pravděpodobně nižší než 60 %. Komise rozhodne v každém jednotlivém případě o nejvyšším procentu, které udělí.Pokud má však projekt významnou evropskou přidanou hodnotu a pokud jsou do něho podstatným způsobem zapojeny přistupující členské státy a kandidátské země, jakož i s ohledem na výše uvedená průřezová témata, je možné ve výjimečných případech počítat s maximálním spolufinancováním 80 % způsobilých nákladů.Doba trvání spolufinancovaného projektu by obvykle neměla přesáhnout maximum tří let.2. PRIORITNÍ OBLASTI PRO ROK 2004V zájmu přehlednosti jsou akce seskupeny do oddílů odpovídajících prioritním oblastem uvedeným v bodě 1.2: zdravotní informace, ohrožení zdraví a zdravotní faktory. Každá akce odkazuje na odpovídající článek/přílohu rozhodnutí 1786/2002/ES.V pracovním plánu pro rok 2003 bylo nezbytné položit základy k provádění komplexního programu veřejného zdraví. Vzhledem k velmi širokému pracovnímu plánu pro výše uvedený rok je pro rok 2004 vhodnější stanovit užší plán. V pracovním plánu pro rok 2004 budou finanční prostředky programu soustředěny na menší počet klíčových priorit a akčních oblastí (26 namísto 29). Při stanovení těchto priorit a akčních oblastí bylo přihlédnuto k potřebě podporovat akce členských států a posílit spolupráci v rámci EU, k právním závazkům a jejich provádění, k významným obavám, které byly zaznamenány Evropskou radou, Radou a Parlamentem, a konečně k potřebě zajistit kontinuitu činností zahájených v rámci předchozích programů veřejného zdraví [25], pokud byla jasně prokázána jejich hodnota a důležitost pro tento nový program, jakož i kontinuitu akcí, které byly spolufinancovány v rámci nabídkových řízení v roce 2003. Navzdory tomu se předpokládá snížení počtu akčních oblastí v budoucích pracovních plánech ve prospěch akčních oblastí, pro které bylo vybráno málo nabídek.Činnosti, s nimiž program počítá, které však nebyly stanoveny jako priority pro rok 2004, mohou být financovány pouze tehdy, pokud zbudou finanční prostředky po pokrytí priorit. Prioritními akcemi pro rok 2004 jsou:2.1 Zdravotní informaceV návaznosti na projekty vzešlé z výzev k podání návrhů a nabídek a podporované v pracovním programu týkajícím se zdravotních informací a znalostí pro rok 2003 bude pokračovat rozvoj udržitelného systému informací a znalostí na úrovni EU. Zahrnuje definování, sběr a výměnu údajů. Výsledky systému – včetně zpráv a analýz zaměřených na určité populační skupiny a zdravotní problémy – povedou k materiálu spjatému s politikou na úrovni Společenství.2.1.1 Rozvoj a koordinace systému zdravotních informací a znalostí (čl. 3 odst. 2 písm. d), příloha, body 1.1, 1.3)Tato akce má za cíl rozvíjet strategii zdravotních informací a znalostí a vytvářet nezbytné koordinační a poradní struktury, řešit otázky rozšíření a přispívat k celkovému procesu plánování za účelem provádění systému zdravotních informací a znalostí. Aby se zjednodušilo získávání údajů, bude na praktické úrovni udržována, posilována a prováděna spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako jsou WHO, její monitorovací střediska a OECD.Prvky, které je třeba provést, jsou:1. uvedení "souboru zdravotních ukazatelů EU v první fázi" do provozu společně se sběrem souvisejících údajů:(http://europa.eu.int/comm/health/ph_information/indicators/indic_data_en.htm);2. další rozvoj vědecko-technické práce týkající se zdravotních ukazatelů EU a zlepšení stávajících definic ukazatelů;3. pokračující podpora sítě příslušných orgánů pro zdravotní informace a znalosti a zajišťování účinného zapojení zemí rozšíření a mezinárodních organizací;4. zahájení koordinace sítě vedoucích pracovních skupin (viz 2.1.2).2.1.2. Zprovoznění systému zdravotních informací a znalostí (čl. 3 odst. 2 písm. d), příloha, body 1.1, 1.4)Tato akce má za cíl postupné zprovoznění jediného a úplného systému EU zdravotních informací a znalostí. Do tohoto systému musí být možné integrovat informace a znalosti o nejširším počtu témat týkajících se veřejného zdraví podle požadavků systému.Systém bude mít oporu v řadě pracovních skupin (existujících nebo v budoucnu vytvořených) zabývajících se specifickými tématy veřejného zdraví. Statistický prvek systému bude vypracován ve spolupráci s členskými státy, podle potřeby s využitím statistického programu Společenství, aby se podpořila součinnost a předešlo se duplicitě. Mezi pracovními skupinami zřízenými v rámci tohoto programu a strukturami v rámci statistického programu Společenství na období 2003 až 2007 [26] budou proto uzavřena vhodná ujednání. Budou zahájeny společné akce, např. akce zaměřené na další analýzu dostupných údajů, doplňování databází a zlepšení kvality a porovnatelnosti údajů. Podobná koordinace musí být zajištěna též ve vztahu k jiným zainteresovaným mezinárodním organizacím, např. WHO a OECD.- Analýza časových řad vztahujících se k "souboru základních zdravotních ukazatelů EU v první fázi", pro které jsou údaje k dispozici v Eurostatu (viz též:http://europa.eu.int/comm/health/ph_information/indicators/undic_data_en.htm).- Úprava údajů z ad hoc sběru údajů na údaje z rutinního sběru údajů s cílem vytvořit pravidelné časové řady vztahující se ke zdravotním ukazatelům.- Rozvinutí práce na vhodném sběru údajů v rámci pracovní skupiny zdravotního systému za účelem podpory "souboru základních zdravotních ukazatelů EU v první fázi".- Provádění modulů Dotazníkového šetření o zdraví v Evropské unii (HIS), za účelem podpory "souboru zdravotních ukazatelů EU v první fázi" [27].Jsou podporovány tyto pracovní skupiny v těchto oblastech:1. životní styl a jiné zdravotní faktory (včetně aspektů pohlavního a reprodukčního zdraví);2. nemocnost (včetně rakoviny a vzácných onemocnění);3. zdravotní systémy (včetně aspektů týkajících se prevence nemocí a podpory zdraví);4. zdraví a životní prostředí (včetně specifického prostředí, jakým je např. pracoviště, škola nebo nemocnice);5. duševní zdraví;6. nehody a úrazy (včetně sebepoškozování, sebevražd a aspektů násilí).Zřizuje se pracovní skupina pro zdravotní ukazatele Společenství.S přihlédnutím k již financovaným činnostem může být podporována práce stávajících datových a informačních sítí na evropské úrovni.Do úkolů každé pracovní skupiny budou integrovány aspekty související se sociální nerovností, se zajišťováním rovných příležitostí pro muže a ženy a s věkem.Pokud jde o vzácná onemocnění (příloha 2.3) a pracovní skupinu pro nemocnost, vzácná onemocnění, včetně geneticky podmíněných vzácných onemocnění, život ohrožující nebo chronicky invalidizující onemocnění mají tak nízkou prevalenci, že je v boji proti nim nezbytné vyvinout zvláštní společné úsilí. Jako vodítko se za nízkou prevalenci v EU považuje prevalence nižší než 5 případů na 10000 obyvatel. Prioritními akcemi budou tyto akce:1. výměna informací s využitím stávajících evropských informačních sítí pro vzácná onemocnění. Informace budou zahrnovat název nemoci, míru prevalence v EU, její synonyma, obecný popis obtíží, příznaky, příčiny, epidemiologické údaje, preventivní opatření, standardní způsoby léčby (například vzácná léčiva), klinické zkoušky, diagnostické laboratoře a odborné konzultace, výzkumné programy a zdroje dalších informací. Zajistí se, aby dostupnost těchto informací byla v co nejširší míře zveřejněna, též prostřednictvím internetu;2. rozvoj strategií a mechanismů výměny informací mezi lidmi postiženými vzácným onemocněním nebo mezi zainteresovanými dobrovolníky a odborníky a koordinace na úrovni Společenství zaměřená na podporu návaznosti práce a nadnárodní spolupráce.2.1.3 Rozvoj mechanismů hlášení a analýzy zdravotních otázek a vypracovávání zpráv o veřejném zdraví (čl. 3 odst. 2 písm. d), příloha, body 1.3, 1.4)Prioritu budou mít tato témata:1. zdravotní stav, včetně životního stylu a jiných zdravotních faktorů;2. otázky týkající se pohlavního a reprodukčního zdraví;3. hospodářské a sociální důsledky nehod a úrazů v EU, včetně sebepoškozování, sebevražd a aspektů násilí;4. stárnutí a zdraví;5. zdraví a pohlaví;6. zdraví dětí a mladých lidí;7. zvláštní aspekty zdraví a životní prostředí;8. nezaměstnanost, chudoba a zdraví.Kromě toho bude pokračovat spolupráce se Sítí zdravotní dokumentace (HEN – Health Evidence Network) spravovanou WHO, region Evropa.2.1.4 Zlepšování přístupu k údajům a přenos údajů na úrovni EU (čl. 3 odst. 2 písm. d), příloha, body 1.6, 1.7, 1.8)Akce spočívá v zajištění pružné technologické základny zaměřené na zlepšování informovanosti a prohlubování znalostí občanů vytvořením portálu o veřejném zdraví. Iniciativy, které mají být provedeny v roce 2004, jsou:1. vytvoření sítě uživatelů, udržování a zlepšování stávajících systémů přenosu informací a včasného varování;2. rozvoj portálu;3. udržování a rozvoj Sítě zdravotních informací Evropské unie (Euphin);4. rozšiřování informací zpracovaných pracovními skupinami (viz 2.1.2);5. propojení tvorby obsahu, Sítě zdravotních informací Evropské unie (Euphin) a portálu o zdraví;6. propojení s jinými portálovými iniciativami, zejména s farmaceutickou iniciativou G10.2.1.5 eZdraví (čl. 3 odst. 2 písm d), příloha, body 1.7, 1.8)Cílem této akce je podporovat rozvoj eZdraví v EU na základě výsledků projektů financovaných v rámci výzkumných programů (viz www.cordis.lu). Bude rozvíjena v těsném sepětí s programem eEvropa.Prostřednictvím akce týkající se zdravotních informací a znalostí bude dále rozvíjen udržitelný informační systém na úrovni EU. Akce předpokládá definování, sběr a výměnu údajů, přičemž navazuje na údaje, které jsou dostupné nebo které lze sbírat, a přihlíží k situaci v členských státech a kandidátských zemích. Výsledky systému – včetně zpráv a analýz zaměřených na určité skupiny obyvatelstva nebo zdravotní problémy – povedou k vedlejším účinkům politiky na úrovni Společenství.2.1.6 Spolupráce mezi členskými státy (čl. 3 odst. 2 písm. d), příloha, bod 1.5)Zvýšená provázanost zdravotních systémů a zdravotních politik vyvolává mnoho otázek týkajících se zdravotních politik a skýtá prostor pro rozvoj spolupráce mezi členskými státy. V roce 2004 bude podporována práce zohledňující proces reflexe na vysoké úrovni, jejímž předmětem je mobilita pacientů a rozvoj zdravotní péče v Evropské unii.Prioritními akcemi budou tyto akce:1. zajišťování kvality v Evropě: tato práce provede bilanci činností a iniciativ týkajících se zajišťování a zlepšování kvality a akreditačních systémů v celé Evropě a rozvine perspektivy pro vytváření sítí a spolupráci, zejména na úrovni EU, též s ohledem na bezpečnost pacientů;2. pilotní projekty pro přeshraniční spolupráci ve zdravotnických službách: záměrem je pomoci rozvíjet spolupráci, zejména v příhraničních regionech, kde tato spolupráce nebyla dosud rozvinuta, a zjistit možné výhody a obtíže spojené s touto spoluprací;3. otázky týkající se pohybu zdravotnických pracovníků: vyskytla se jistá obava, že by pohyb zdravotnických pracovníků mohl mít nezamýšlené účinky na zdravotní systémy i na zdravotní stav ve vysílajících a přijímajících zemích. Na základě projektů mají být zjištěny možné obtíže, které vzniknou, zejména vzhledem k zavedeným systémům opětovného udělování akreditací a zajišťování kvality;4. hospodářství a zdraví: přispět k lepšímu porozumění otázkám, zda, kdy a jak investice do zdraví ve všech odvětvích přinášejí hospodářské výhody, a tak poskytnout důležitý koncepční příspěvek k práci Společenství v oblasti zdraví. Akce mají za cíl zvyšovat porozumění těmto souvislostem a musí být rozvíjeny v těsné spolupráci s jinými příslušnými mezinárodními organizacemi.2.1.7 Hodnocení vlivu na zdraví (čl. 3 odst. 2 písm. c), příloha, bod 1.5)Důležitým cílem programu je dosáhnout lepšího porozumění účinkům politik Společenství a akcím v oblasti zdraví. Je zapotřebí účinných prostředků, které zaručí, že tyto politiky a akce podporují zdraví a že se zdravotní přínos stane důležitým předmětem zájmu a nedílnou součástí rozvoje politiky.V roce 2004 bude podporována řada pilotních studií o vlivu jednotlivých akcí a iniciativ Společenství na zdraví (včetně duševního zdraví), též s důrazem na poznatky získané při provádění studií. Zmíněné studie by se měly týkat zejména oblastí politiky, které mají jasný vztah ke klíčovým zdravotním faktorům, jako jsou zemědělství a výživa, zdanění a obchod.2.2 Rychlá a koordinovaná reakce na ohrožení zdravíČinnosti spadající do tohoto oddílu mají za cíl podporovat vývoj a integraci udržitelných a členskými státy podporovaných nebo kontrolovaných systémů sběru, validace, analýzy a šíření údajů a informací, které odpovídají potřebě připravenosti a rychlé reakce na ohrožení veřejného zdraví a mimořádné situace. Tyto činnosti by zejména měly napomoci spolupráci v rámci sítě Společenství pro přenosné nemoci [28] a na základě dalších právních předpisů Společenství v oblasti veřejného zdraví podpořit dimenzi Evropského společenství u příslušných projektů, podpořit rozšíření působnosti stávajících projektů, aby zahrnovaly všechny členské státy, přistupující a kandidátské země, jakož i země EHP/ESVO, a podpořit vyhodnocení, racionalizaci a integraci stávajících ujednání o vytváření sítí a jiných formách spolupráce.Ostatní důležité doplňkové činnosti (informování veřejnosti, prevence, výchova), jejichž předmětem jsou např. HIV/AIDS a pohlavně přenášené choroby, spadají do jiných oddílů tohoto pracovního plánu.Činnosti, jimiž se čelí hrozbě záměrného uvolnění biologických látek, budou prováděny společně s probíhajícími činnostmi, které se týkají přenosných nemocí. Tyto činnosti a činnosti týkající se záměrného uvolnění chemických látek jsou rozvíjeny podle závěrů ministrů zdravotnictví ze dne 15. listopadu 2001 a následně vypracovaného "Programu spolupráce pro připravenost a reakci na biologické a chemické útoky" (zdravotní bezpečnost). Harmonogram provádění těchto akcí byl po souhlasu Výboru pro zdravotní bezpečnost prodloužen o dalších 18 měsíců počínaje květnem 2003.2.2.1 Dozor (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha – bod 2.1)Cílem je usnadnit a urychlit spolupráci v rámci sítě Společenství pro epidemiologický dozor a kontrolu přenosných nemocí. Činnosti musí vzejít z návrhu Komise zřídit Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (srv. poznámka pod čarou 2). Prioritou bude slučování sítí, aby mohly být tyto sítě snáze spravovány pomocí stávajících prostředků, a zřizování sítí dozoru, které se integrovaným způsobem zabývají prioritními nemocemi a původci. Kromě toho bude poskytována podpora na vyhodnocení a úpravu stávajících sítí za účelem zlepšení kvality a srovnatelnosti údajů a rozšíření jejich působnosti (na více nemocí/patogenů) a územního pokrytí (včetně přistupujících a kandidátských zemí a zemí EHP/ESVO).2.2.2 Výměna informací o strategiích vakcinace a imunizace (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, body 2.4, 2.5)Cílem je podporovat nejlepší praxi při stanovení priorit vakcinologie a při strategickém plánování a rozhodování ve vakcinologii (na základě vědeckých důkazů a zdůvodnění) v rámci politik imunizace dětí a strategií připravenosti (např. preventivní vakcinace nebo vytvoření zásob) na vážná ohrožení zdraví, jako jsou chřipková pandemie a bioterorismus.2.2.3 Zdravotní bezpečnost a připravenost (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, bod 2.4)Tato akce má za cíl vytvořit metody a strategie nezbytné k přípravě členských států, přistupujících a kandidátských zemí i zemí EHP/ESVO, jakož i Společenství jako celku na možná ohrožení způsobená záměrným uvolněním biologických nebo chemických látek. Prioritou bude:1. spolupráce v oblasti laboratorní diagnostiky biologických látek;2. zkoumání proveditelnosti zřízení systému dozoru pro syndromy vyvolané expozicí účinku chemikálií evidovaných toxikologickými středisky a pro detekci chemikálií, kterých by mohlo být použito při útocích;3. dekontaminace odvětrávacích systémů a dekontaminace vodovodních systémů po útoku biologickými anebo chemickými látkami.2.2.4 Bezpečnost krve, tkání a orgánů (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, body 2.6, 2.7)Prioritní akce v rámci pracovního plánu pro rok 2004, která se týká krve, má za cíl podporovat rozvoj a provádění programů řízení kvality, které mají být ve Společenství prováděny za účelem zvýšení bezpečnosti dárcovství krve.Prioritní akce týkající se orgánů má za cíl vytvořit pro EU strategii, která zvýší povědomí a zvětší dostupnost orgánů používaných k transplantacím.2.2.5 Rezistence vůči antimikrobiálním látkám (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, bod 2.9)Činnosti musí podporovat "strategii proti rezistenci vůči antimikrobiálním látkám" stanovenou ve sdělení Komise z července 2001 [29]. Prioritou bude vypracování zásad a pokynů pro nejlepší praxi týkající se obezřetného používání antimikrobiálních látek v humánní medicíně ve spolupráci s příslušnými orgány a činnosti, které podporují vzdělávací a intervenční programy zaměřené na zdravotnické pracovníky a nemocnice, s cílem bojovat s rezistencí vůči antimikrobiálním látkám.2.2.6 Podpora vytváření sítí laboratoří (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, bod 2.4)Tato akce má za cíl podporovat vytváření sítí evropských laboratoří a spolupráci mezi nimi a podporovat zajišťování kvality, provádění systémů akreditace a standardizace laboratorních metod s cílem zajistit srovnatelnost údajů. Prioritou bude externí zajišťování kvality mikrobiologických laboratoří, zlepšování kvality, hodnocení odborné způsobilosti a akreditačních systémů s cílem vytvořit sítě referenčních laboratoří a zvýšit schopnosti laboratoří sloužících veřejnému zdraví.2.2.7 Budování kapacit (čl. 3 odst. 2 písm. a), příloha, bod 2.2)Tato akce má za cíl posílit spolupráci na úrovni Společenství rozvíjením evropských kapacit pro poskytování expertiz v oblasti veřejného zdraví v případě vzniku reakce a rozšířit tyto kapacity na přistupující a kandidátské země a na země EHP/ESVO. Má za cíl poskytovat vzdělávání, společné metodiky a praktické zkušenosti ve výzkumné epidemiologii, holistické přístupy k veřejnému zdraví a nejmodernější laboratorní techniky a analýzy.2.3 Zdravotní faktoryŘešení hlavních zdravotních faktorů skýtá velké možnosti pro snižování nemocnosti a podporu zdraví obyvatelstva. Zdravotní faktory lze roztřídit na tyto kategorie: osobní chování a životní styl, vlivy uvnitř jednotlivých společenství, které mohou zdraví prospívat nebo zdraví poškozovat, životní a pracovní podmínky a dostupnost zdravotnických služeb, jakož i obecné sociálně-ekonomické, kulturní a environmentální podmínky.Účinná práce v oblasti zdravotních faktorů vyžaduje různé přístupy. V případě některých faktorů se ukázal jako obzvláště účinný přístup zaměřující se na prostředí. Například vytvoření podpůrného prostředí ve společenstvích může posílit sociální kapitál a usnadnit přijetí zdravého chování. Služby v oblasti zdravotní péče jednak významně přispívají ke zdraví, jednak vytvářejí prostředí pro podporu zdraví a prevenci nemocí. Právě tak může být někdy nejlepším přístupem k dosažení konkrétních výsledků zaměření pozornosti na individuální zdravotní situace. Širší zdravotní faktory lze však nejlépe řešit prostřednictvím iniciativ politiky na obecnější rovině.Cíl akce Společenství v této oblasti je dvojí. Za prvé povzbuzovat a podporovat rozvoj akcí a sítí určených pro shromažďování, poskytování a výměnu informací, aby bylo možné zhodnotit a rozvinout politiky, strategie a opatření Společenství s cílem zavést účinné intervence zaměřené na řešení zdravotních faktorů. Za druhé podporovat a podněcovat úsilí zemí v této oblasti, například rozvíjením inovačních projektů, které budou sloužit jako příklady účinné praxe.Pro níže uvedené akce platí tyto zásady. Za prvé, pokud možno vždy budou v rámci tohoto programu využívány zkušenosti získané v rámci předchozích programů Společenství v oblasti veřejného zdraví a v předchozím kole financování. Za druhé, sociálně-ekonomické faktory jsou důležitou příčinou rozdílů ve zdravotním stavu v celé Evropě. Kromě specifických akcí zahájených v této oblasti (jak jsou nastíněny níže v bodě 2.3.9) bude řešení těchto faktorů bráno v úvahu ve všech akcích zaměřených na řešení zdravotních faktorů souvisejících s životním stylem. A konečně, při řešení zdravotních faktorů budou zohledněny přístupy k životnímu cyklu, a zejména problémy související se stárnutím obyvatel.Priority určené pro rok 2004 jsou:ZÁVISLOST2.3.1 Tabák (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Povzbuzování a podpora opatření pro kontrolu tabáku a akcí pro prevenci užívání tabáku.2.3.1.1 Prevence a ukončení kouření1. Politiky a nejlepší praxe pro ukončení kouření a zdravotní výchovu2. Podpora strategií zaměřených na ochranu obyvatel před rizikem pasivního kouření3. Podpora strategií zaměřených na to, aby kouření přestalo být považováno za "normální", včetně strategií a opatření ke snížení rozšířenosti kouření4. Podpora pozitivní úlohy, kterou mohou mít zdravotničtí pracovníci při prevenci kouření a ukončení kouřeníTyto akce budou rozvíjeny v koordinaci s činnostmi prováděnými v rámci Tabákového fondu Společenství, aby se předešlo duplicitě a byly vytvořeny součinnosti.2.3.1.2 Legislativní opatřeníÚplný legislativní program je součástí celkové strategie Komise pro řešení otázky kouření jako klíčového zdravotního faktoru. Až do konce roku 2004 je zahrnuto v tomto legislativním programu zkoumání možnosti budoucího právního nástroje týkajícího se složek, jakož i rozhodnutí/nařízení Komise o metodách měření, zdravotních upozorněních, označování a sledování.Kromě toho musí Komise předložit zprávu o používání směrnice o tabákových výrobcích [30].Komise bude též pozorně sledovat provádění směrnice týkající se reklamy na tabákové výrobky [31] a navrhne nezbytné změny směrnice.Dále se Komise po podpisu rámcové úmluvy WHO o kontrole tabáku bude aktivně účastnit prací otevřené mezivládní skupiny, která bude ustavena za účelem přípravy prvního zasedání konference zúčastněných stran.Je nezbytné vytvořit a zdokumentovat pevný vědecký základ pro každý právní nástroj v oblasti kontroly tabáku. Kromě toho je nezbytné zintenzivnit přípravné práce pro budoucí legislativní potřeby. Z těchto důvodů budou přijata opatření v těchto oblastech, včetně použití nabídkových řízení:1. Sběr právních údajů, vědecké a technické poradenství pro:- vypracování návrhu týkajícího se složek v úzké koordinaci s pracemi zabývajícími se těmito složkami, které v současnosti probíhají ve Společném výzkumném středisku Komise,- přípravu rozhodnutí/nařízení o metodách měření,- přípravu rozhodnutí/nařízení o zdravotních upozorněních,- přípravu rozhodnutí/nařízení o označování a sledování.2. Analýza právních předpisů členských států, týkajících se sponzorství v tištěných médiích nebo sponzorství služeb informační společnosti s cílem propagovat tabákové výrobky.3. Zhodnocení situace v členských státech, pokud jde o nepřímou reklamu a sponzorství událostí a činností bez přeshraničního účinku.2.3.2 Alkohol (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Pro boj se sociálními a zdravotními problémy způsobenými alkoholem jako jedním z klíčových zdravotních faktorů ve Společenství je nezbytné zaměřit pozornost na reklamní praktiky, a to tím způsobem, že se vyhodnotí uplatňování vnitrostátních právních předpisů a samoregulace na reklamu a uvádění alkoholických nápojů na trh v členských státech.2.3.3 Drogy (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, od 3.1)S cílem podpořit dodržování doporučení Rady ze dne 18. června 2003 o prevenci a snižování zdravotní újmy spojené s drogovou závislostí bude pokračovat vývoj seznamu činností ve spolupráci s EMCDDZ [32].Budou podporovány návrhy, jejichž součástí je přístup k životnímu stylu, který řeší zneužívání všech látek, které mohou způsobovat závislost, zejména na místech sloužících k oddechu (např. v nočních klubech) a ve věznicích. Zvláštní důraz bude kladen na akce, které rozvíjejí nejlepší praxi, šíří informace a zlepšují komunikaci v těchto oblastech pomocí moderních metod komunikace.ZDRAVÁ ŽIVOTOSPRÁVA2.3.4 Výživa a tělesná aktivita (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Rozvoj prací, jejichž cílem je určit nejlepší praxi a zajistit pokrok v oblasti koherentních strategiích, týkající se výživy a tělesné aktivity ve Společenství, by měl vést k doporučením a podpoře členských států. Zvláštní důraz bude kladen na inovační opatření a přístupy ke zlepšení stravovacích návyků, ke snížení nadváhy a obezity a ke zlepšení návyků vztahujících se k tělesné aktivitě u všech skupin obyvatelstva.V roce 2004 lze podporovat tyto akce:1. určení nejlepší praxe týkající se strategií a akcí pro boj s nadváhou a obezitou, její zapojení do sítě a šíření;2. určení nejlepší praxe týkající se strategií a akcí na podporu tělesné aktivity, její zapojení do sítě a šíření;3. zařazení aspektů výživy a tělesné aktivity do učebních plánů pro učitele, zdravotnické pracovníky a pracovníky v oblasti veřejného stravování a pohostinství.Musí být položen důraz na řádné vyhodnocování výsledků intervencí.2.3.5 Pohlavní a reprodukční zdraví (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)S přihlédnutím k informacím ze systému sledování zdravotního stavu rozvíjet strategie podpory zdraví a určit nejlepší praxi pro sexuální výchovu (těhotenství mladistvých, plánované rodičovství) a prevenci pohlavně přenosných nemocí jako HIV/AIDS, včetně zvážení přístupů ve školním prostředí a přístupů zaměřených na specifické skupiny.2.3.6 Duševní zdraví (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Program podpory zdraví podpořil řadu projektů a intervencí týkajících se duševního zdraví a Rada přijala závěry o podpoře duševního zdraví [33].Kromě toho byla v části "zdravotní informace" současného programu veřejného zdraví vytvořena zvláštní pracovní skupina, která se má soustředit na sběr a šíření údajů a informací o duševním zdraví.V návaznosti na přezkum stávající nejlepší praxe bude finančně podporován rozvoj strategií pro provádění intervencí v příslušném prostředí, které mají za cíl podporu duševního zdraví, přičemž důraz bude položen na prevenci sebevražd a depresí. Zvláštní pozornost se též soustředí na poruchy přijímání potravy (anorexie, bulimie) a jejich prevenci u mladých lidí, jakož i na vytváření podpůrného prostředí (včetně podpory duševního zdraví v rodinném prostředí).2.3.7 Prevence úrazů (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Úrazy představují významný problém a příčinu úmrtnosti a invalidity zejména u dětí, mladistvých a starších osob. V roce 2004 bude vypracován na důkazech založený soupis nejlepší praxe a účinných politik.SOCIÁLNÍ A ENVIRONMENTÁLNÍ FAKTORY2.3.8 Environmentální zdravotní faktory (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)V pracích věnovaných environmentálním zdravotním faktorům bude zohledněna evropská zdravotní a environmentální strategie stanovená ve sdělení Komise ze dne 11. června 2003 [34].V roce 2004 budou mít prioritu akce, které podporují rozvoj zdravotních a environmentálních politik a strategií a integraci otázek týkajících se zdraví a životního prostředí do jiných politik Společenství. Zvláštní pozornost bude věnována poskytování poradenství a expertiz za účelem rozvoje činností, včetně legislativní činnosti a jiných iniciativ týkajících se zdravotních aspektů ve vztahu k životnímu prostředí, zejména pokud jde o znečištění ovzduší (včetně znečištění ovzduší ve vnitřních prostorách) a elektromagnetická pole [35].2.3.9 Sociálně-ekonomické zdravotní faktory (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.2)Řešení sociálně-ekonomických faktorů zůstane i nadále klíčovou prioritou programu. V roce 2004 budou podporovány práce zaměřené na:1. zjišťování účinných strategií pro řešení nerovností v oblasti zdraví a dopadu sociálně-ekonomických faktorů na zdraví ve specifickém prostředí a u skupin obyvatelstva, které jsou obzvláště postiženy, zejména u sociálně vyloučených, menšinových a migrujících obyvatel;2. rozvoj strategií pro řešení zdravotních důsledků nezaměstnanosti a nejistých pracovních podmínek.2.3.10 Podpora zdraví ve specifickém prostředí (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.5)1. Podporovat zdraví prostřednictvím Evropské sítě škol podporujících zdraví ve spolupráci s členskými státy, Radou Evropy a WHO. Důraz bude kladen na to, aby bylo všem školám umožněno mít prospěch z rozvíjející se práce a nejlepší praxe ze sítě, na zlepšování pokrytí sítě a na další rozvoj nejlepší praxe v konkrétních oblastech.2. Podporovat zdraví na pracovišti tak, že se posílí vytváření sítí a spolupráce mezi příslušnými organizacemi. V návaznosti na určené vzory dobré praxe pro podporu zdraví na pracovišti rozvíjet provádění strategií, které se soustřeďují na udržitelný rozvoj zdraví na pracovišti a zlepšují provádění ve všech hospodářských odvětvích členských států. Zvláštní důraz bude kladen na vytvoření nekuřáckého prostředí na pracovišti.2.3.11 Vzdělávání v oblasti veřejného zdraví (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.6)V roce 2004 bude prioritou podpora spolupráce mezi vzdělávacími institucemi, týkající se obsahu vzdělávacích kurzů a podpora rozvoje společných evropských vzdělávacích kurzů v oblasti veřejného zdraví v návaznosti na iniciativy, jako jsou evropské magisterské programy v oblasti veřejného zdraví a program pro vzdělávání v intervenční epidemiologii (EPIET).2.3.12 Prevence nemocí (čl. 3 odst. 2 písm. b), příloha, bod 3.1)Na základě výsledků dosažených v rámci předchozích programů veřejného zdraví, zejména programů pro boj s rakovinou [36], bude provedena podrobná analýza, jakož i soupis a budoucí rozvoj stávajících pokynů, doporučení nejlepší praxe a perspektivy budoucího řešení hlavních nemocí s významným vlivem na veřejné zdraví, jako je rakovina, kardiovaskulární choroby a cukrovka.[1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) (Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1).[2] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[3] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[4] Úř. věst. C 243, 10.10.2003, s. 85. Spojení na třetí výzvu šestého rámcového programu pro výzkum orientovaný na politiku na CORDIS: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID = 83.[5] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) (Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1).[6] Orientační částka podléhající schválení rozpočtového orgánu.[7] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[8] Orientační částka: tato částka je maximální částkou a záleží na skutečné výši příspěvku zaplaceného kandidátskými zeměmi.[9] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[10] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[11] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[12] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[13] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[14] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[15] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[16] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[17] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[18] Každé z těchto procent se může lišit až o 20 %.[19] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[20] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[21] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[22] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropské centrum pro prevenci a kontrolu nemocí (KOM(2003) 441 v konečném znění – COD (2003) 174).[23] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[24] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).[25] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 645/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro podporu zdraví, informovanosti, výchovy a vzdělávání v oblasti zdraví v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996-2000) (Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 1).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční plán boje proti rakovině v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996-2000) (Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 9).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 647/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci AIDS a některých dalších přenosných nemocí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996-2000) (Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 16).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 102/97/ES ze dne 16. prosince 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci drogové závislosti v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996-2000) (Úř. věst. L 19, 22.1.1997, s. 25).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1400/97/ES ze dne 30. června 1997, kterým se přijímá akční program Společenství pro sledování zdravotního stavu v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1997-2001) (Úř. věst. L 193, 22.7.1997, s. 1).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 372/1999/ES ze dne 8. února 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci úrazů v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999-2003) (Úř. věst. L 46, 20.2.1999, s. 1).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1295/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro vzácné nemoci v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999-2003) (Úř. věst. L 155, 22.6.1999, s. 1).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1296/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro nemoci související se znečištěním životního prostředí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 to 2001) (Úř. věst. L 155, 22.6.1999, s. 7).Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 521/2001/ES ze dne 26. února 2001, kterým se prodlužují některé akční programy Společenství v oblasti veřejného zdraví přijaté rozhodnutími č. 645/96/ES, č. 646/96/ES, č.647/96/ES, č. 102/97/ES, č. 1400/97/ES a č. 1296/1999/ES a kterým se tato rozhodnutí mění (Úř. věst. L 79, 17.3.2001, s. 1).[26] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007. (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 1).[27] Dotazníkové šetření o zdraví v Evropské unii je akční oblastí sloužící k zajišťování statistických údajů a ukazatelů pro členské státy, přistupující země, kandidátské země a země ESVO/EHP. Tyto informace se mohou zakládat na dotaznících.[28] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství (Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1).Rozhodnutí Komise 2000/96/ES ze dne 22. prosince 1999 o přenosných nemocích, které musí být postupně podchyceny sítí Společenství podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 28, 3.2.2000, s. 50).Směrnice Rady 92/117/EHS ze dne 17. prosince 1992 o ochranných opatřeních proti některým zoonózám a některým původcům zoonóz u zvířat a v produktech živočišného původu se zaměřením na předcházení ohniskům infekce a otravám z potravin (Úř. věst. L 62, 15.3.1993, s. 38).Rozhodnutí Komise 2002/253/ES ze dne 19. března 2002, kterou se stanoví definice případů pro hlášení přenosných nemocí do sítě Společenství podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 86, 3.4.2002, s. 44).Rozhodnutí Komise 2000/57/ES ze dne 22. prosince 1999 o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí (Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 32).[29] Viz http://europa.eu.int/comm/health/index_en.htm.[30] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/37/ES ze dne 5. června 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se výroby, obchodní úpravy a prodeje tabákových výrobků (Úř. věst. L 194, 18.7.2001, s. 26).[31] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/33/ES ze dne 26. května 2003 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se reklamy na tabákové výrobky a sponzorství souvisejícího s tabákovými výrobky (Úř. věst. L 152, 20.6.2003, s. 16).[32] Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost[33] Usnesení Rady ze dne 18. listopadu 1999 (Úř. věst. C 86, 24.3.2000, s. 1).[34] Sdělení Komise určené Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Evropská environmentální a zdravotní strategie (KOM(2003) 338 v konečném znění).[35] Akce budou spojeny zejména s revizí doporučení Rady 1995/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (Úř. věst. L 199, 30.7.1999, s. 59).[36] Návrh doporučení Rady o screeningu rakoviny (KOM(2003) 230 v konečném znění).--------------------------------------------------


title: 2009/53/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB/2008/23)

text:
               24.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 21/66

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 12. prosince 2008
   o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky
   (ECB/2008/23)
   (2009/53/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 29.3 a 29.4 tohoto statutu,
   s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky (ECB) podle čl. 47.2 čtvrté odrážky statutu ESCB,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí ECB/2006/21 ze dne 15. prosince 2006 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) stanovilo s účinkem od 1. ledna 2007 vážené podíly přidělené národním centrálním bankám, které byly k 1. lednu 2007 členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), v klíči pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“).

               (2)

               Článek 29.3 statutu ESCB požaduje, aby vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu byly po založení ESCB upravovány každých pět let, přičemž se přiměřeně použije článek 29.1 statutu. Upravený klíč pro upisování základního kapitálu platí od prvního dne roku následujícího po roce, ve kterém dojde k úpravě.

               (3)

               Poslední úprava vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu podle článku 29.3 statutu ESCB byla provedena v roce 2003 s účinkem od 1. ledna 2004 (2). Následná rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB byla provedena v souladu s článkem 49.3 statutu ESCB s ohledem na přistoupení nových členských států k Evropské unii (3).

               (4)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2003/517/ES ze dne 15. července 2003 o statistických údajích, jež mají být použity k úpravě klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (4), poskytla Evropská komise ECB statistické údaje pro stanovení upraveného klíče pro upisování základního kapitálu,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Zaokrouhlování
   V případě, že Evropská komise poskytne revidované statistické údaje pro úpravu klíče pro upisování základního kapitálu a součet číselných údajů nečiní 100 %, vyrovnává se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenšímu podílu (podílům) ve vzestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největšího podílu (podílů) v sestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %.
   Článek 2
   Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu
   Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu, uvedeném v článku 29 statutu ESCB, jsou s účinkem od 1. ledna 2009 přiděleny jednotlivým národním centrálním bankám takto:

               —

               Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique

               2,4256 %

               —

               Българска народна банка (Bulharskб nбrodnн banka)

               0,8686 %

               —

               Česká národní banka

               1,4472 %

               —

               Danmarks Nationalbank

               1,4835 %

               —

               Deutsche Bundesbank

               18,9373 %

               —

               Eesti Pank

               0,1790 %

               —

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

               1,1107 %

               —

               Bank of Greece

               1,9649 %

               —

               Banco de España

               8,3040 %

               —

               Banque de France

               14,2212 %

               —

               Banca d’Italia

               12,4966 %

               —

               Central Bank of Cyprus

               0,1369 %

               —

               Latvijas Banka

               0,2837 %

               —

               Lietuvos bankas

               0,4256 %

               —

               Banque centrale du Luxembourg

               0,1747 %

               —

               Magyar Nemzeti Bank

               1,3856 %

               —

               Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta

               0,0632 %

               —

               De Nederlandsche Bank

               3,9882 %

               —

               Oesterreichische Nationalbank

               1,9417 %

               —

               Narodowy Bank Polski

               4,8954 %

               —

               Banco de Portugal

               1,7504 %

               —

               Banca Națională a României

               2,4645 %

               —

               Banka Slovenije

               0,3288 %

               —

               Národná banka Slovenska

               0,6934 %

               —

               Suomen Pankki

               1,2539 %

               —

               Sveriges Riksbank

               2,2582 %

               —

               Bank of England

               14,5172 %

         Článek 3
   Závěrečná a přechodná ustanovení
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2009.
   2.   Rozhodnutí ECB/2006/21 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2009.
   3.   Odkazy na rozhodnutí ECB/2006/21 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. prosince 2008.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí ECB/2003/17 ze dne 18. prosince 2003 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 27).

      (3)  Rozhodnutí ECB/2004/5 ze dne 22. dubna 2004 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 5) a rozhodnutí ECB/2006/21.

      (4)  Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 43.


title: 2009/954/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 2009 o podpisu a uzavření Mandátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti (IPEEC) a  Memoranda o zřízení sekretariátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti při Mezinárodní energetické agentuře ze strany Evropského společenství

text:
               16.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/37

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 30. listopadu 2009
   o podpisu a uzavření „Mandátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti“ (IPEEC) a „Memoranda o zřízení sekretariátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti při Mezinárodní energetické agentuře“ ze strany Evropského společenství
   (2009/954/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 a čl. 300 odst. 2 první pododstavec a odst. 3 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Z iniciativy Evropské komise se v červnu roku 2008 členové skupiny G8, Čína, Indie, Jižní Korea a Komise rozhodli zřídit Mezinárodní partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti (IPEEC), které má usnadňovat akce, jež vedou k výraznému zvýšení energetické účinnosti. IPEEC poskytne platformu pro diskusi, konzultace a výměnu informací. IPEEC je otevřen dalším zemím a mezivládním organizacím.

               (2)

               Mandát Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti („mandát“) podepsalo dne 24. května 2009 v Římě dvanáct států, včetně čtyř členských států Evropského společenství.

               (3)

               V mandátu je popsána spolupráce v rámci IPEEC, stanoví se jeho uspořádání, definují se kritéria pro případné nové členy a jsou v něm obsažena obecná ustanovení týkající se mimo jiné financování partnerství a práv duševního vlastnictví.

               (4)

               Ustanovení čl. 4 odst. 2 mandátu stanoví, že IPEEC je otevřen mezivládním organizacím a že členství v něm je podmíněno podpisem mandátu.

               (5)

               Správní funkce partnerství IPEEC by byly nejlépe zajištěny zřízením sekretariátu. Memorandum o zřízení sekretariátu IPEEC při Mezinárodní energetické agentuře (dále jen „memorandum“) podepsalo ve dnech 24. května a 22. června 2009 dvanáct států, včetně čtyř členských států Evropského společenství. Mezinárodní energetická agentura (dále jen „IEA“) podepsala memorandum dne 18. června 2009.

               (6)

               Memorandum popisuje obecné zásady týkající se organizace sekretariátu a obsahuje některá ustanovení týkající se personálního obsazení sekretariátu a náboru pracovníků, jakož i otázek financování a rozpočtových postupů.

               (7)

               Bod 16 memoranda stanoví, že jakákoli mezivládní organizace, která se hodlá stát členem partnerství IPEEC, bude požádána o podpis memoranda.

               (8)

               Je proto vhodné, aby Evropské společenství podepsalo mandát a memorandum.

               (9)

               Evropské společenství by mělo platit příspěvek na správní výdaje partnerství IPEEC,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   1.   Mandát Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti (IPEEC), přiložený k tomuto rozhodnutí jako příloha I, se schvaluje jménem Evropského společenství.
   2.   Memorandum o zřízení sekretariátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti při Mezinárodní energetické agentuře, přiložený k tomuto rozhodnutí jako příloha II, se schvaluje jménem Evropského společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu (osoby) zmocněnou (zmocněné) k podpisu jménem Evropského společenství, aby Společenství vyjádřilo souhlas s tím, že je vázáno:

               —

               Mandátem Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti (IPEEC) a

               —

               Memorandem o zřízení sekretariátu Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti při Mezinárodní energetické agentuře.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předseda

         S. O. LITTORIN

      (1)  Stanovisko ze dne 26. listopadu 2009, dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      PŘÍLOHA I

         MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI

      Níže podepsané vládní subjekty jednotlivých států (dále společně jen „členové“) stanovily tento mandát Mezinárodního partnerství pro spolupráci v oblasti energetické účinnosti (dále jen „IPEEC“) jakožto rámec pro mezinárodní spolupráci v oblasti energetické účinnosti s cílem podpořit aktivní, produktivní mezinárodní spolupráci při prosazování energetické účinnosti a úspor energie. IPEEC si bude vyměňovat informace s dalšími mezinárodními organizacemi a orgány a bude usilovat o spolupráci s nimi, aby se dosáhlo součinnosti a zabránilo se zdvojení úsilí.
      1.   Účel IPEEC

      Účelem partnerství IPEEC je usnadňovat akce, jejichž cílem je zvyšovat energetickou účinnost. Členové se mohou rozhodnout, zda tato opatření realizují dobrovolně, pokud je považují za přínosné s ohledem na své hospodářské, technologické a jiné podmínky. IPEEC prosazuje energetickou účinnost v celosvětovém měřítku tím, že poskytuje fórum na vysoké úrovni pro diskusi, konzultace a výměnu informací. Nevytváří ani nepřijímá normy ani cíle účinnosti pro své členy.
      2.   Spolupráce v rámci IPEEC

                  2.1.

                  IPEEC může provádět činnosti v oblasti spolupráce mezi členy v těchto oblastech:

                  2.1.1.

                  podpora probíhající práce členů na prosazování energetické účinnosti, včetně vytváření vnitrostátně určovaných ukazatelů energetické účinnosti, vypracovávání osvědčených postupů a posílení úsilí jednotlivých států v oblasti shromažďování údajů;

                  2.1.2.

                  výměna informací o opatřeních, která by mohla významně zlepšit energetickou účinnost na odvětvovém i meziodvětvovém základě, jako jsou například mimo jiné: standardy/kodexy/normy a označení týkající se budov, energetických spotřebičů a služeb, aby se na trhu rychleji šířily osvědčené postupy zohledňující podmínky jednotlivých členů; metodiky měření energie, postupy provádění auditů a ověřování, protokoly o certifikaci a jiné nástroje přispívající k dosažení optimální energetické účinnosti v průběhu životního cyklu budov, průmyslových procesů, příslušných výrobků, přístrojů a vybavení; příznivé podmínky a nástroje pro financování opatření v oblasti energetické účinnosti a stanovení zásad pro podporu investic do energetické účinnosti; zásady zadávání veřejných zakázek na podporu zavádění energeticky účinných výrobků, služeb a technologií; programy, které veřejným institucím pomáhají zvýšit účinnost při nákupu a provozu budov, vozidel, výrobků a služeb; činnosti, jejichž cílem je zlepšit informovanost spotřebitelů a zúčastněných subjektů šířením srozumitelných, věrohodných a dostupných informací o energetické účinnosti, a umožnit tak přijímání patřičně informovaných rozhodnutí; pokyny týkající se osvědčených postupů pro hodnocení efektivity politik a opatření v oblasti energetické účinnosti; spolupráce veřejného a soukromého sektoru zaměřená na rozvoj výzkumu v oblasti energeticky účinných technologií, uvádění energeticky účinných technologií na trh a jejich využívání s cílem urychlit využívání, šíření a převod těchto technologií; a opatření zaměřená na urychlení šíření a přenos osvědčených postupů, účinných technologií a budování kapacit v rozvojových zemích;

                  2.1.3.

                  rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru za účelem zlepšení energetické účinnosti v energeticky náročných odvětvích i napříč jimi, přičemž je třeba vycházet z příslušných iniciativ;

                  2.1.4.

                  umožnění společného výzkumu a vývoje v oblasti hlavních energeticky účinných technologií, zejména pro jejich využití členy;

                  2.1.5.

                  usnadnění šíření výrobků a služeb spojených se spotřebou energie, které přispívají ke zlepšení energetické účinnosti; a

                  2.1.6.

                  další činnosti, které napomáhají dosažení účelu IPEEC společně stanoveného členy.

            3.   Uspořádání IPEEC

                  3.1.

                  Členové tímto zřizují výbor pro politiku, který tvoří jeden zástupce na vysoké úrovni za každého člena, a výkonný výbor, který tvoří jeden zástupce na střední úrovni za každého člena.

                  3.2.

                  Výbor pro politiku řídí celkový rámec a politiky IPEEC včetně finančních mechanismů, přezkoumává činnost pracovních skupin i výkonného výboru a sekretariátu a dává pokyny výkonnému výboru. Výbor pro politiku by se měl scházet nejméně jednou ročně na místě a ve dnech, které určí jeho členové.

                  3.3.

                  Výkonný výbor dohlíží na pořádání výročních zasedání výboru pro politiku, posuzuje a přijímá pracovní program a rozpočet na každý rok, posuzuje žádosti o členství, dává pokyny sekretariátu a dohlíží na jeho činnost, připravuje návrhy úkolů pro pracovní skupiny a kontroluje jejich činnost. Výkonný výbor by se měl scházet nejméně dvakrát ročně na místě a ve dnech, které si sám stanoví.

                  3.4.

                  Výbor pro politiku a výkonný výbor by měly rozhodovat na základě konsensu, pokud není stanoveno jinak.

                  3.5.

                  Výkonný výbor může dle potřeby schvalovat vytvoření pracovních skupin složených ze zástupců některých nebo všech členů, které budou pracovat na jednotlivých projektech.

                  3.6.

                  Na žádost výkonného výboru podá zástupce každé pracovní skupiny, vybraný danou skupinou, osobně nebo písemně zprávu výkonnému výboru o vývoji dotyčného projektu. Pracovní skupiny by se měly scházet podle potřeby, aby sledovaly, jak postupují ve svých příslušných činnostech, stanovily vhodné zaměření své budoucí práce a doporučily výkonnému výboru a výboru pro politiku potřebná opatření.

                  3.7.

                  Jak výbor pro politiku, tak výkonný výbor by měly mezi svými členy zvolit předsedu a jednoho nebo více místopředsedů na dobu dvou let.

                  3.8.

                  IPEEC může v případě potřeby pořádat ministerské schůzky. Na těchto schůzkách se bude přezkoumávat vývoj spolupráce v rámci IPEEC a stanoví se celkové zaměření priorit pro budoucí práci.

                  3.9.

                  Hlavním koordinátorem komunikace a činností IPEEC je sekretariát IPEEC. Sekretariát má tyto funkce: 1) pořádat zasedání výboru pro politiku a výkonného výboru; 2) organizovat zvláštní činnosti, jako jsou telekonference a semináře; 3) přijímat nové žádosti o členství a předávat je výkonnému výboru; 4) koordinovat komunikaci s ohledem na činnosti IPEEC a jejich stav, včetně tvorby a provozu internetových stránek IPEEC; 5) shromažďovat a třídit informace pro IPEEC; 6) vést archivní záznamy pro výbor pro politiku a výkonný výbor; 7) pod dohledem výkonného výboru připravovat výroční zprávu a 8) plnit jiné úkoly podle pokynů výkonného výboru. Funkce sekretariátu jsou správní povahy.

                  3.10.

                  Za účelem zajištění udržitelnosti a soudržnosti činností IPEEC bude zřízen zvláštní sekretariát. Sekretariát IPEEC bude zřízen při Mezinárodní energetické agentuře (dále jen „IEA“), aby tak mohlo partnerství IPEEC plně využívat znalosti, zkušenosti a kapacitu IEA. Na činnosti sekretariátu se budou moci podílet všichni členové IPEEC. Sekretariát bude dostávat pokyny od výkonného výboru a bude mu podávat zprávy. Sekretariát bude podporován dobrovolnými příspěvky (finančními nebo ve formě věcného plnění) všech členů.

                  3.11.

                  Kromě personálu, který zaměstnává, může sekretariát na základě rozhodnutí výkonného výboru využít služeb pracovníků, které zaměstnávají a sekretariátu poskytují členové. Tito pracovníci jsou odměňováni svými příslušnými zaměstnavateli a nadále se na ně vztahují pracovní podmínky jejich zaměstnavatelů.

                  3.12.

                  Každý člen by měl samostatně určit povahu své účasti na činnostech IPEEC.

            4.   Členství

                  4.1.

                  Tento mandát je správní povahy a nestanoví žádné právně závazné povinnosti mezi členy. Každý člen by měl činnosti zmiňované tímto mandátem provádět v souladu s právními a správními předpisy, které se na něj vztahují, v souladu s mezinárodními dohodami, jejichž smluvní stranou je on sám nebo jeho vláda, a v rámci příslušných rozpočtových položek.

                  4.2.

                  Partnerství IPEEC je otevřeno ostatním vládním subjektům jednotlivých států a mezivládním organizacím. O jejich členství rozhodne na základě konsensu výbor pro politiku. Členství v IPEEC je podmíněno podpisem mandátu IPEEC. Země členů jsou uvedeny v příloze A. Příloha A může být pozměněna na základě konsenzu politického výboru.

                  4.3.

                  Pracovních skupin se na základě výzvy výkonného výboru mohou účastnit techničtí a jiní odborníci z řad členů i mimo ně.

            5.   Financování

                  5.1.

                  V závislosti na bodu 3.11 může každý člen přispět partnerství IPEEC finančními prostředky a jinými zdroji v závislosti na zákonech, předpisech a politikách, které se na daného člena vztahují. Každá pracovní skupina je financována členy, kteří se uvedené pracovní skupiny účastní, v souladu se zákony, předpisy a politikami, které se na dané členy vztahují.

                  5.2.

                  Každý člen uhradí tyto výdaje vzniklé v souvislosti se zasedáními výboru pro politiku, výkonného výboru a jeho pracovních skupin:

                              —

                              cestovní výdaje a výdaje na pobyt zástupců jednotlivých členů;

                              —

                              výdaje za ubytování zástupců jednotlivých členů a

                              —

                              jiné související výdaje.

                  5.3.

                  Před přijetím pracovního programu a rozpočtu na každý rok je každý člen vyzván, aby uvedl výši svého příspěvku pro IPEEC.

                  5.4.

                  Tento mandát nezakládá žádné právo ani výhodu, hmotnou ani procesní, kterou by bylo možno vymáhat na členech, jejich úřednících či zaměstnancích či jakýchkoli jiných osobách na základě zákona či spravedlivého nároku. Žádný člen by neměl vůči jinému členu uplatňovat nárok na odškodnění za činnosti, které provádí podle tohoto mandátu. Tento mandát není určen žádné jiné osobě kromě členů a na žádnou jinou osobu se nevztahuje.

            6.   Otevřený výzkum a duševní vlastnictví

                  6.1.

                  Duševní vlastnictví vytvořené IPEEC, vyjma duševního vlastnictví vytvořeného pracovními skupinami, by mělo být otevřené a nechráněné, pokud výkonný výbor neurčí jinak.

                  6.2.

                  Duševní vlastnictví vytvořené nebo poskytnuté během provádění projektů v rámci pracovních skupin by mělo být odpovídajícím a účinným způsobem chráněno. Přidělování práv k tomuto duševnímu vlastnictví a nakládání s chráněnými informacemi by mělo být vymezeno zvláštními prováděcími ujednáními mezi dotčenými členy.

            7.   Zahájení, prodloužení, úpravy, odstoupení a zrušení

                  7.1.

                  Tento mandát bude zahájen dne 24. května 2009 a bude trvat 10 let, pokud jej členové neprodlouží nebo nezruší.

                  7.2.

                  Tento mandát lze kdykoli písemně upravit na základě konsensu členů.

                  7.3.

                  Každý člen může z IPEEC odstoupit. Dotyčný člen by se měl snažit oznámit tuto skutečnost ostatním členům písemně nejméně 90 dní před plánovaným odstoupením.

            Příloha A: Brazilská federativní republika, Kanada, Čínská lidová republika, Francie, Německo, Itálie, Japonsko, Korejská republika, Mexiko, Ruská federace, Spojené království, Spojené státy americké
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Edison LΟΒΑΟ
      ministr pro doly a energetiku Brazilské federativní republiky
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Cassie DOYLEOVÁ
      náměstkyně ministra přírodních zdrojů Kanady
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      XIE Ji
      zástupce Státního výboru pro rozvoj a reformy Čínské lidové republiky
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Jean-Louis BORLOO
      státní ministr, ministr životního prostředí, energetiky, udržitelného rozvoje a územního rozvoje Francie
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Bernd PFAFFENBACH
      státní tajemník spolkového ministerstva pro hospodářství a technologie Německa
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Claudio SCAJOLA
      ministr hospodářského rozvoje Itálie
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Toshihiro NIKAI
      ministr hospodářství, obchodu a průmyslu Japonska
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Young Hak KIM
      zástupce ministerstva pro znalostní ekonomiku Korey
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Georgina KESSEL MARTINEZOVÁ
      ministryně energetiky Mexika
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Sergej ŠMATKO
      ministr energetiky Ruské federace
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Ed MILIBAND
      ministr pro energetiku a změnu klimatu Spojeného království Velké Británie a Severního Irska
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      (podpis)
      Steven CHU
      ministr energetiky Spojených států amerických
      Datum: 24. května 2009
      MANDÁT MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI
      [pozorovatel]
      (podpis)
      Andris PIEBALGS
      komisař pro energetiku Evropské komise
      Datum: 24. května 2009

      PŘÍLOHA II

         MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI (IPEEC) PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE

      Sekretariát Mezinárodní energetické agentury (dále jen „IEA“) a vládní subjekty jednotlivých států a mezivládní subjekty, které podepsaly toto memorandum (dále jen společně „členové IPEEC“), uznávajíce, že členové IPEEC podepsali dne 24. května 2009 mandát pro IPEEC (dále jen „mandát“), berouce na vědomí, že partnerství IPEEC je nezávislé z hlediska financování a svého pracovního programu, uznávajíce, že správní funkce IPEEC by byly nejlépe řízeny zřízením sekretariátu (dále jen „sekretariát IPEEC“) a případných útvarů vyhrazených pro zvláštní pracovní skupiny, berouce v úvahu, že příležitosti pro vzájemně prospěšné vytváření sítí mezi IEA a sekretariátem IPEEC by podpořily cíle IPEEC i IEA, a berouce v této souvislosti v úvahu nutnost přesně vymezit způsob zřízení sekretariátu IPEEC při IEA,
      rozhodly takto:

         Všeobecné zásady

                  1.

                  Sekretariát IPEEC bude působit pod rámcovým vedením výkonného výboru (jak je tento výraz vymezen v mandátu). O pracovním programu sekretariátu IPEEC bude rozhodovat výkonný výbor.

                  2.

                  Členové IPEEC jsou srozuměni s tím, že IEA nepřevezme finanční odpovědnost v souvislosti s IPEEC a sekretariátem IPEEC. Pokud členové IPEEC nerozhodnou jinak, budou všechny náklady související s fungováním a se zaměstnanci sekretariátu IPEEC, včetně nákladů spojených s přerušením schůzek, hrazeny z dobrovolných příspěvků členů IPEEC nebo jiných subjektů schválených výkonným výborem.

                  3.

                  V závislosti na dostupnosti dostatečných dobrovolných příspěvků má sekretariát IPEEC vykonávat funkce uvedené pro sekretariát IPEEC v mandátu.

                  4.

                  Sekretariát IPEEC nebo jakýkoliv z jeho útvarů může také zajišťovat podobné funkce pro danou pracovní skupinu (jak je uvedený výraz vymezen v mandátu) v závislosti na dostatečných vyhrazených dobrovolných příspěvcích od členů IPEEC, kteří se uvedené pracovní skupiny účastní.

         Nábor personálu a personální zajištění sekretariátu IPEEC

                  5.

                  Předpokládá se, že IEA na žádost výkonného výboru a po konzultaci s ním provede nábor personálu pro sekretariát IPEEC v souladu s platnými pravidly a postupy IEA a způsobem, kdy je se všemi uchazeči ze zemí členů IPEEC zacházeno stejně.

                  6.

                  Na žádost výkonného výboru v souladu s právními předpisy hostitelské země IEA a s platnými pravidly a postupy IEA může sekretariát IPEEC přijmout osoby dočasně přidělené členy IPEEC. Každý člen IPEEC, který dočasně přidělí osobu na sekretariát IPEEC, zůstává zodpovědný za plat a příspěvky pro uvedenou osobu, mj. včetně cestovného a přeložení uvedené osoby do IEA a z IEA, aby daná osoba mohla zahájit a ukončit plnění povinností na sekretariátu IPEEC. IEA ani ostatní členové IPEEC nenesou finanční odpovědnost za žádné z těchto nákladů.

                  7.

                  Všichni zaměstnanci IPEEC a osoby dočasně přidělené členy IPEEC budou pracovat pouze na sekretariátu IPEEC. Nebudou vykonávat žádnou práci pro IEA.

                  8.

                  V závislosti na podmínkách tohoto memoranda by agentura IEA měla zajistit, aby sekretariátu IPEEC byly poskytnuty kancelářské prostory vybavené podle měřítek IEA. Personál sekretariátu IPEEC by měl mít přístup k podpůrným službám, které IEA poskytuje svému personálu, mj. včetně právních, personálních a finančních služeb, publikací, mediálních služeb, informačních technologií, bezpečnostních, úklidových a údržbářských služeb, služeb souvisejících se služebními cestami a využívání zasedacích prostor.

         Financování a rozpočtové postupy

                  9.

                  Sekretariát IPEEC a jeho zřízení při IEA mají být plně financovány dobrovolnými příspěvky členů IPEEC nebo jiných subjektů schválených výkonným výborem. Počty zaměstnanců a rozpočet sekretariátu IPEEC přijímá výkonný výbor po konzultaci se sekretariátem IEA.

                  10.

                  Členové IPEEC si hodlají mezi sebou určit výši a načasování svých případných příslušných finančních příspěvků. Berou na vědomí, že příspěvky na podporu zřízení sekretariátu IPEEC při IEA musí být IEA poukázány v souladu s finančními pravidly a postupy IEA pro dobrovolné příspěvky. Členové IPEEC se vyzývají, aby za účelem usnadnění poskytování dobrovolných příspěvků použili vzorový dopis poskytnutý agenturou IEA.

                  11.

                  Pokud by agentura IEA předpokládala, že výdaje IPEEC mohou překročit příspěvky členů IPEEC na uvedené výdaje, měla by upozornit výkonný výbor, že příspěvky zjevně nepostačují k tomu, aby sekretariát IPEEC pokračoval v plánovaných činnostech. Výkonný výbor by měl dát IEA pokyn snížit výdaje sekretariátu IPEEC nebo by měl IEA poskytnout další finanční prostředky, aby sekretariát IPEEC disponoval dostatečnými prostředky k pokračujícímu působení v rámci IEA. Pokud není vydán potřebný pokyn či nejsou přiděleny dostatečné další finanční prostředky od členů IPEEC nebo pokud IEA považuje tento pokyn za nedostatečný, může rozhodnout o ukončení činnosti sekretariátu IPEEC při IEA.

                  12.

                  Pokud k 31. prosinci daného roku nejsou veškeré dobrovolné příspěvky na sekretariát IPEEC vyčerpány, převedou se automaticky do příštího roku v souladu se standardními postupy IEA, ovšem za předpokladu, že sekretariát IPEEC bude při IEA nadále zřízen i příští rok.

         Datum zahájení, působení, úpravy, pokračování a ukončení

                  13.

                  Činnosti podle tohoto memoranda by měly být zahájeny dne [datum]. Bez ohledu na výše uvedené berou členové IPEEC na vědomí, že se neočekává, že sekretariát IPEEC zahájí své působení, dokud nebudou zajištěny dobrovolné příspěvky od členů IPEEC na financování sekretariátu IPEEC do 31. prosince 2010, které agentura IEA odhadla na 1,3 milionu EUR.

                  14.

                  Sekretariát IEA a výkonný výbor by se měly podle potřeby scházet k projednání záležitostí, které se týkají praktického provádění a působení tohoto memoranda.

                  15.

                  Memorandum lze upravovat písemně na základě dohody mezi IEA a výkonným výborem.

                  16.

                  Pokud se po zahájení činností jakýkoliv vládní subjekt jednotlivých států nebo mezivládní organizace bude chtít stát členem IPEEC, bude požádán, aby podepsal toto memorandum, a bude vymezen jako člen IPEEC pro účely tohoto memoranda. Každý nový člen IPEEC je způsobilý k tomu, aby na sekretariátu IPEEC pracovaly jeho osoby s výhradou odstavců 5 až 8 výše.

                  17.

                  IEA nebo výkonný výbor může toto memorandum kdykoliv ukončit. V tomto případě by měly podat druhé straně písemnou výpověď alespoň s dvanáctiměsíční lhůtou.

                  18.

                  Pokud člen IPEEC odstoupí z IPEEC v souladu s mandátem, oznámení o odstoupení poskytnuté podle mandátu uvedeným členem IPEEC představuje oznámení o odstoupení podle tohoto memoranda. Bez ohledu na výše uvedené by měl daný člen IPEEC zajistit, aby sekretariát IPEEC písemně informoval IEA bezprostředně po oznámení tohoto odstoupení. Účastník IPEEC, který z IPEEC odstoupí, neobdrží od IEA žádnou náhradu za dobrovolné příspěvky, které dříve poskytl.

                  19.

                  Pokud výkonný výbor a IEA nerozhodly ukončit činnosti podle tohoto memoranda před 30. červnem daného roku, vydá IEA v případě potřeby prostřednictvím výkonného výboru výzvu k poskytnutí finančních prostředků určenou všem členům IPEEC s cílem zajistit, že sekretariát IPEEC bude mít dostatečné finanční prostředky na následující kalendářní rok. Pokud IEA neobdrží dostatečné finanční prostředky do 30. září uvedeného daného roku, může rozhodnout o ukončení činnosti sekretariátu IPEEC při IEA.

                  20.

                  Je-li toto memorandum upraveno nebo ukončeno v tom smyslu, že sekretariát IPEEC již není zřízen při IEA, náklady na oddělení činnosti placených zaměstnanců sekretariátu IPEEC od IEA i všechny ostatní přímé náklady spojené s řádným ukončením tohoto ujednání nesou v plné výši členové IPEEC nebo jiné subjekty schválené výkonným výborem, které do rozpočtu sekretariátu IPEEC poskytnou dobrovolné příspěvky ve výši potřebné k tomuto účelu, jak vzájemně určí IEA a výkonný výbor; tyto příspěvky jsou uhrazeny podle právních a správních předpisů příslušných členů IPEEC. Pokud existuje přebytek dobrovolných příspěvků v době, kdy sekretariát IPEEC již není zřízen při IEA, jsou veškeré nevyužité finanční prostředky přiděleny agenturou IEA členům IPEEC poměrně k jejich příslušným příspěvkům do právě aktuálního rozpočtu. Tento odstavec platí i po ukončení tohoto memoranda.

                  21.

                  Toto memorandum neukládá ani nemá ukládat členům IPEEC ani IEA žádné právně závazné závazky nebo povinnosti.

            MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      velvyslanec Richard H. JONES
      zástupce Mezinárodní energetické agentury
      Datum: 18. června 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Andre CORREA DO LAGO
      zástupce ministerstva zahraničních vztahů Brazilské federativní republiky
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Kevin STRINGER
      zástupce ministerstva přírodních zdrojů Kanady
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      XIE Ji
      zástupce Státního výboru pro rozvoj a reformy Čínské lidové republiky
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Pierre-Marie ABADIE
      zástupce ministerstva životního prostředí, energetiky, udržitelného rozvoje a územního rozvoje Francie
      Datum: 22. června 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Detlef DAUKE
      zástupce spolkového ministerstva pro hospodářství a technologie Německa
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Daniele MANCINI
      zástupce ministerstva hospodářského rozvoje Itálie
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Тогu ISHIDA
      zástupce ministerstva hospodářství, obchodu a průmyslu Japonska
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Tae Hyun CHOI
      zástupce ministerstva pro znalostní ekonomiku Korey
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Aldo FLORES
      zástupce ministerstva energetiky Mexika
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Sergej MICHAILOV
      zástupce ministerstva energetiky Ruské federace
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      Graham WHITE
      zástupce ministerstva pro energetiku a změnu klimatu Spojeného království Velké Británie a Severního Irska
      Datum: 24. května 2009
      MEMORANDUM O ZŘÍZENÍ SEKRETARIÁTU MEZINÁRODNÍHO PARTNERSTVÍ PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI PŘI MEZINÁRODNÍ ENERGETICKÉ AGENTUŘE
      (podpis)
      David SANDALOW
      zástupce ministerstva energetiky USA
      Datum: 24. května 2009


title: 2009/932/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 2009 o jmenování jednoho italského člena Výboru regionů

text:
               11.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 325/3

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 30. listopadu 2009
   o jmenování jednoho italského člena Výboru regionů
   (2009/932/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh předložený italskou vládou,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po skončení mandátu pana Piera MARRAZZA se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován:
   pan Massimo PINESCHI, Consigliere regionale, Regione Lazio.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2017/877 ze dne 16. května 2017 o navrhované občanské iniciativě s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“ (oznámeno pod číslem C(2017) 3382)

text:
               23.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 134/38

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/877
   ze dne 16. května 2017
   o navrhované občanské iniciativě s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“

         (oznámeno pod číslem C(2017) 3382)

   (Pouze anglické znění je závazné)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Předmět navrhované občanské iniciativy s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“ se odvolává na „právní akty, které jasně dokládají záměr EU odstranit mzdovou nerovnost mezi členskými státy a které za účelem dosažení tohoto cíle umožňují větší soudržnost těchto států“.

               (2)

               Deklarované cíle navrhované občanské iniciativy jsou tyto: „Vzhledem k významným rozdílům ve mzdách je pohyb pracovníků jednosměrný. Masivní emigrace vede k tomu, že méně oblíbené členské státy ještě více zaostávají. Pro bohatší členské státy masivní příliv pracovníků zase znamená zásah do jejich zájmů, což EU vnitřně rozděluje. EU musí jasně ukázat svůj záměr odstranit mzdovou nerovnost, která volný pohyb pracovníků ovlivňuje, k čemuž potřebuje větší soudržnost, aby si zajistila přežití.“

               (3)

               Právní akty Unie pro účely provedení Smluv mohou být přijaty:

                           —

                           na základě hlavních směrů, které členské státy zohledňují ve svých politikách zaměstnanosti,

                           —

                           ve vztahu k Evropskému sociálnímu fondu, jehož cílem je rozšiřovat možnosti zaměstnávání pracovníků a zvyšovat jejich profesní a geografickou mobilitu uvnitř Unie a usnadňovat jejich přizpůsobování se změnám v průmyslu a ve výrobních systémech, zejména odborným vzděláváním a rekvalifikací,

                           —

                           za účelem vymezení úkolů, přednostních cílů a organizování strukturálních fondů za předpokladu, že činnosti, které mají být financovány, povedou k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.

               (4)

               Právní akty Unie pro účely provedení Smluv s cílem podporovat a doplňovat činnost členských států mohou být přijímány mimo jiné v oblasti pracovních podmínek, sociálního zabezpečení a sociální ochrany pracovníků, ochrany pracovníků při skončení pracovního poměru, informování pracovníků a konzultace s nimi, zastupování a kolektivní obrany zájmů pracovníků a zaměstnavatelů včetně spolurozhodování, začleňování osob vyloučených z trhu práce, boje proti sociálnímu vyloučení a modernizace systémů sociální ochrany. Tyto akty se však nesmějí vztahovat na odměnu za práci, na právo sdružovat se, na právo na stávku ani na právo na výluku.

               (5)

               Smlouva o Evropské unii („SEU“) posiluje občanství Unie a demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy.

               (6)

               Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy tak, aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější.

               (7)

               Z těchto důvodů je vhodné vzít v úvahu, že navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise k předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení.

               (8)

               Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“ by proto měla být zaregistrována. Prohlášení o podpoře této navrhované občanské iniciativě by měla být shromažďována pouze za předpokladu, že jejím cílem je přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí pro účely provedení Smluv v oblasti působnosti uvedené ve 3. a 4. bodě odůvodnění,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“ je zaregistrována.
   2.   Prohlášení o podpoře této navrhované občanské iniciativě, je-li jejím cílem přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí pro účely provedení Smluv v oblasti pracovních podmínek, sociálního zabezpečení a sociální ochrany pracovníků, ochrany pracovníků při skončení pracovního poměru, informování pracovníků a konzultace s nimi, zastupování a kolektivní obrany zájmů pracovníků a zaměstnavatelů včetně spolurozhodování, začleňování osob vyloučených z trhu práce, boje proti sociálnímu vyloučení a modernizace systémů sociální ochrany, lze však shromažďovat pouze za předpokladu, že se tyto právní akty nevztahují na odměnu za práci, na právo sdružovat se, na právo na stávku ani na právo na výluku.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 22. května 2017.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno organizátorům (členům občanského výboru) navrhované občanské iniciativy s názvem „Omezme mzdové a ekonomické rozdíly, které EU vnitřně rozdělují!“, zastoupené Mártonem GYÖNGYÖSIM a Jaakem MADISONEM coby kontaktními osobami.

      Ve Štrasburku dne 16. května 2017.

            Za Komisi

         Frans TIMMERMANS

            první místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1.