title: Předpisy o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu – Rozhodnutí předsednictva ze dne 28. listopadu 2001

text:
               22.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 216/19

         PŘEDPISY O PŘÍSTUPU VEŘEJNOSTI K DOKUMENTŮM EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   Rozhodnutí předsednictva ze dne 28. listopadu 2001 (1)
       (2)
       (3)
       (4)

   2011/C 216/07
   PŘEDSEDNICTVO,
   s ohledem na čl. 15 odst. 3 SFEU;
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, a zejména na články 11, 12 a 18 tohoto nařízení;
   s ohledem na čl. 23 odst. 2 a 12, čl. 103 odst. 1 a článek 104 jednacího řádu,
   vzhledem k tomu, že obecné zásady přístupu k dokumentům byly v souladu s čl. 15 odst. 3 SFEU stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001,
   vzhledem k tomu, že Evropský parlament rozhodnutím ze dne 13. listopadu 2001 přizpůsobil svůj jednací řád v souladu s bývalým čl. 255 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001,
   vzhledem k tomu, že čl. 104 odst. 2, 3 a 4 jednacího řádu pověřuje předsednictvo stanovením pravidel pro vytvoření rejstříku referenčních údajů dokumentů, stanovením způsobů přístupu a jmenováním orgánů odpovědných za vyřizování žádostí o přístup,
   vzhledem k tomu, že opatření týkající se systému poplatků za zpřístupnění dokumentů se musí přizpůsobit ustanovením článku 10 nařízení (ES) č. 1049/2001, aby byly upřesněny dodatečné náklady, které má hradit žadatel, žádá-li o poskytnutí rozsáhlých dokumentů,
   vzhledem k tomu, že by opatření týkající se fungování rejstříku dokumentů Evropského parlamentu měla být v zájmu zvýšení transparentnosti vůči občanům sloučena do jednoho rozhodnutí,
   vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1049/2001 neumožňuje zohlednit status žadatele a že rozhodnutí přijatá podle tohoto nařízení mají stejné dopady na všechny. Avšak poslanci a zaměstnanci orgánů mají privilegovaná přístupová práva, jež jim přiznává jednací řád Parlamentu, finanční nařízení, nařízení (ES) č. 45/2001 a služební řád úředníků a jež mohou uplatnit namísto nařízení (ES) č. 1049/2001,
   vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1049/2001 a toto rozhodnutí neupravují přístup k dokumentům a jejich předávání mezi orgány, a tuto otázku upravují interinstitucionální dohody,
   vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na přístup k existujícím dokumentům a že žádosti o poskytnutí informací je třeba vyřizovat podle jiných ustanovení,
   vzhledem k tomu, že předsednictvo přijalo rozhodnutím ze dne 8. března 2010 nový seznam kategorií dokumentů Evropského parlamentu, jež jsou přímo přístupné,
   vzhledem k tomu, že je vhodné na základě zkušeností získaných v posledních letech v Parlamentu a s ohledem na vývoj jeho internetových stránek přistoupit k technickým úpravám,
   ROZHODLO
   HLAVA I

      ELEKTRONICKÝ REJSTŘÍK REFERENČNÍCH ÚDAJŮ (RER)

   Článek 1
   Vytvoření
   1.   Pro dokumenty Evropského parlamentu je vytvořen elektronický rejstřík referenčních údajů (RER).
   2.   Takto vytvořený rejstřík referenčních údajů obsahuje dokumenty vypracované nebo obdržené (s výhradou následujícího odstavce) orgánem počínaje dnem nabytí účinnosti nařízení (ES) č. 1049/2001 (5).
   3.   Na základě čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 není nutné zpřístupnit v RER dokumenty jiných orgánů, které Evropský parlament obdržel a jež jsou již snadno přístupné v elektronickém rejstříku daného orgánu. V RER je uveden odkaz na rejstřík orgánu, který je autorem dokumentu.
   4.   Referenční údaje jsou „průkazem totožnosti dokumentu“, který obsahuje nejen údaje požadované v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001, ale rovněž a v mezích možností údaje umožňující určení orgánu, který je původcem dokumentu, jazyky, v nichž je dokument přístupný, status dokumentu, typ dokumentu a místo, kde je dokument uložen.
   Článek 2
   Cíle
   RER je vytvořen tak, aby umožnil:

               —

               identifikaci dokumentů na základě jednotného systému referenčních údajů,

               —

               přímý přístup k dokumentům, zejména legislativním,

               —

               poskytnutí informace v případě dokumentů, které nejsou přímo přístupné v elektronické formě na základě uplatnění článků 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.

         Článek 3
   Fungování
   Oddělení „Transparentnost – přístup veřejnosti k dokumentům a vztahy se zástupci zájmových skupin“ (dále jen: příslušné oddělení) je odpovědné za:

               —

               kontrolu registrace do RER u dokumentů vypracovaných nebo obdržených Evropským parlamentem,

               —

               příjem a zpracování žádostí o přístup v písemné nebo elektronické formě ve lhůtě 15 pracovních dnů, jež může být případně prodloužena,

               —

               předání potvrzení o obdržení,

               —

               pomoc žadateli vedoucí k upřesnění obsahu jeho žádosti a nalezení dohody se žadatelem v případě žádosti o velmi dlouhé nebo složité dokumenty,

               —

               usnadnění přístupu žadatele k již zveřejněným dokumentům,

               —

               koordinaci odpovědi s oddělením, které příslušný dokument vypracovalo nebo jej má v držení, nebo s odpovědnou osobou, pokud se žádost týká dokumentu, který není zapsán v rejstříku, nebo pokud se žádost týká dokumentu podléhajícího omezením uvedeným v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001,

               —

               konzultování se třetími stranami podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1049/2001.

         Článek 4
   Zápis dokumentů do RER
   1.   Referenční údaje o dokumentech jsou zapsány do RER podle pokynů přijatých generálním tajemníkem, jež zajistí co nevyšší vysledovatelnost dokumentů. Obsah RER bude postupně rozšiřován. Bude zobrazen na úvodní stránce RER na internetových stránkách Europarl.
   2.   V tomto ohledu jsou dokumenty Evropského parlamentu, tak jak jsou definovány v čl. 104 odst. 2 jednacího řádu, zapsány do RER na odpovědnost orgánu nebo oddělení, které dokument vypracovalo.
   3.   Dokumenty vytvořené v rámci legislativního procesu nebo parlamentní činnosti jsou zapsány do RER ihned po jejich uložení nebo zveřejnění.
   4.   Ostatní dokumenty spadající do působnosti administrativních oddělení generálního sekretariátu Evropského parlamentu jsou do RER zapsány pokud možno podle pokynů generálního tajemníka.
   5.   Odkazy na dokumenty třetích stran ve smyslu článku 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 zapíše do RER oddělení, jež je příjemcem těchto dokumentů.
   Článek 5
   Přímo přístupné dokumenty
   1.   Všechny dokumenty vypracované nebo obdržené Evropským parlamentem v rámci legislativního procesu musí být občanům přístupné v elektronické formě s výhradou omezení stanovených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.
   2.   Evropský parlament zpřístupní všechny legislativní dokumenty ve smyslu čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 elektronickou cestou prostřednictvím RER nebo na internetové stránce Europarl.
   3.   Kategorie přímo přístupných dokumentů jsou vyjmenovány v seznamu schváleném předsednictvem, který je zveřejněn na internetové stránce Europarl. Tento seznam neomezuje právo přístupu k dokumentům, které nespadají do vyjmenovaných kategorií a které mohou být zpřístupněny na písemnou žádost.
   Článek 6
   Dokumenty přístupné na žádost
   1.   Dokumenty vypracované nebo obdržené Evropským parlamentem mimo legislativní proces jsou pokud možno přímo přístupné občanům prostřednictvím RER, s výhradou omezení uvedených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.
   2.   Pokud zapsání dokumentu do RER nedovoluje přímý přístup k plnému znění buď proto, že dokument není přístupný v elektronické formě, nebo v důsledku uplatnění výjimek uvedených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001, může žadatel požádat o přístup k dokumentu písemně nebo prostřednictvím elektronického formuláře, který je k dispozici na stránce RER na internetových stránkách Europarl.
   3.   Dokumenty vypracované nebo obdržené Evropským parlamentem před vstupem nařízení (ES) č. 1049/2001 v platnost a na které se tudíž neodkazuje v RER, jsou přístupné na písemnou nebo elektronickou žádost s výhradou omezení uvedených v článcích 4 a 9 výše uvedeného nařízení.
   4.   Parlament zajistí „on-line“ pomoc občanům, pokud jde o podání žádosti o přístup k dokumentům.
   HLAVA II

      PŮVODNÍ ŽÁDOST

   Článek 7
   Žádosti vyřizované podle těchto předpisů
   Tyto předpisy se uplatňují na jakoukoli žádost o přístup k dokumentu Evropského parlamentu předloženou na formuláři, který je k dispozici na internetových stránkách RER, nebo s výslovným odkazem na právo na přístup k dokumentům, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1049/2001. Tyto předpisy se však nevztahují na žádosti založené na právu na zvláštní přístup, který je stanoven zejména v jednacím řádu Parlamentu, ve finančním nařízení, v nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně osobních údajů a ve služebním řádu úředníků.
   Článek 8
   Podání žádosti o přístup
   1.   Žádost o přístup k dokumentu Evropského parlamentu může být podána písemně, faxem nebo v elektronické formě v jednom z jazyků uvedených v článku 342 Smlouvy o fungování Evropské unie.
   2.   Žádosti v elektronické podobě se podávají pokud možno na elektronickém formuláři, který se nachází na internetové stránce RER, a prostřednictvím systému „on-line“ pomoci, který má usnadnit podání takové žádosti.
   3.   Žádost musí být dostatečně přesně formulována a musí obsahovat zejména údaje, které umožní určit požadovaný dokument nebo požadované dokumenty, a jméno a adresu žadatele.
   4.   Pokud není žádost dostatečné přesná, orgán v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 žadatele vyzve, aby žádost upřesnil, a žadateli při tom pomůže.
   Článek 9
   Vyřizování původní žádosti
   1.   Jakákoli žádost o přístup k dokumentu v držení Evropského parlamentu je v den své registrace předána příslušnému oddělení, které musí potvrdit její přijetí, napsat odpověď a poskytnout dokument ve stanovené lhůtě.
   2.   Týká-li se žádost dokumentu vypracovaného Evropským parlamentem, na který se vztahuje některá z výjimek uvedených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, nebo je-li třeba požadovaný dokument určit a nalézt, obrátí se příslušné oddělení na oddělení nebo orgán, který dokument vypracoval a který navrhne další postup do pěti pracovních dnů.
   Článek 10
   Konzultování se třetími stranami
   1.   Vyskytne-li se žádost ohledně dokumentů třetích stran, příslušné oddělení, případně ve spolupráci s oddělením, které vlastní požadované dokumenty, ověří, zda lze uplatnit některou z výjimek stanovených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.
   2.   Pokud toto ověření vede k závěru, že přístup k požadovaným dokumentům je třeba odmítnout v souladu s některou z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, zamítavá odpověď je žadateli zaslána bez konzultace s třetí stranou, která je autorem.
   3.   Příslušné oddělení žádost kladně vyřídí bez konzultace se třetí stranou, která je autorem, pokud:

               —

               autor požadovaný dokument již zveřejnil v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1049/2001 nebo s obdobnými ustanoveními;

               —

               zveřejnění či případně částečné zveřejnění jeho obsahu prokazatelně nevede k porušení některého ze zájmů uvedených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.

         4.   Ve všech ostatních případech se konzultuje se třetími stranami, které dostávají lhůtu pěti pracovních dní na to, aby se vyjádřily, aby bylo možno určit, zda se na dokument vztahuje některá z výjimek stanovených v článcích 4 a 9 nařízení (ES) č. 1049/2001.
   5.   Neobdrží-li Evropský parlament odpověď ve stanovené lhůtě, nebo pokud třetí stranu nelze nalézt nebo určit, postupuje Evropský parlament v souladu s režimem výjimek podle článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, přičemž vezme v úvahu oprávněné zájmy třetí strany na základě informací, které má k dispozici.
   Článek 11
   Lhůta na odpověď
   1.   V případě poskytnutí přístupu k dokumentu příslušné oddělení poskytne požadované dokumenty do patnácti pracovních dnů od registrace žádosti.
   2.   Nemůže-li Evropský parlament požadované dokumenty zpřístupnit, sdělí žadateli písemně důvody svého úplného nebo částečného zamítnutí žádosti a informuje jej o jeho právu podat potvrzující žádost.
   3.   V takovém případě má žadatel lhůtu patnácti pracovních dní ode dne, kdy obdrží odpověď, na to, aby podal potvrzující žádost.
   4.   Ve výjimečných případech, pokud se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 1 tohoto článku prodloužena o patnáct pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem informován a podrobně seznámen s důvody.
   5.   Pokud orgán neodpoví v předepsané lhůtě, je žadatel oprávněn podat potvrzující žádost.
   Článek 12
   Oprávněný orgán
   1.   Původní žádosti zaslané Evropskému parlamentu vyřizuje generální tajemník z pověření místopředsedy odpovědného za dohled nad vyřizováním žádostí o přístup k dokumentům, jak je uvedeno v čl. 104 odst. 4 a 6 jednacího řádu.
   2.   Kladné odpovědi na původní žádosti žadateli zasílá buď generální tajemník nebo příslušné oddělení z pověření generálního tajemníka.
   3.   O řádně odůvodněném zamítnutí původní žádosti rozhoduje generální tajemník na návrh příslušného oddělení a po konzultaci s autorem dokumentu. Každé rozhodnutí o zamítnutí je pro informaci předáno odpovědnému místopředsedovi.
   4.   Generální tajemník nebo příslušné oddělení může věc kdykoli postoupit právní službě nebo osobě pověřené záležitostmi ochrany osobních údajů, pokud jde o další postup u žádosti o přístup.
   HLAVA III

      POTVRZUJÍCÍ ŽÁDOST

   Článek 13
   Podání
   1.   Potvrzující žádost musí být zaslána do patnácti pracovních dnů buď od obdržení odpovědi s úplným nebo částečným zamítnutím přístupu k požadovanému dokumentu, nebo nebyla-li původní žádost vůbec zodpovězena po uplynutí lhůty na odpověď.
   2.   Potvrzující žádost musí splňovat formální požadavky stanovené v článku 8 tohoto rozhodnutí pro původní žádost.
   Článek 14
   Vyřizování a konzultace
   1.   Potvrzující žádosti jsou zaregistrovány a případné konzultace vedeny postupem uvedeným v článcích 9 a 10 tohoto rozhodnutí.
   2.   Do patnácti pracovních dnů od registrace žádosti Evropský parlament buď zajistí přístup k dokumentu, nebo písemně či elektronickou poštou sdělí důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti.
   3.   Ve výjimečných případech, když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta stanovená v předchozím odstavci prodloužena o patnáct pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem informován a je podrobně seznámen s důvody.
   Článek 15
   Oprávněný orgán
   1.   Odpověď na jakoukoli potvrzující žádost přísluší předsednictvu Evropského parlamentu. O potvrzujících žádostech rozhoduje jménem předsednictva a pod jeho dohledem místopředseda odpovědný za vyřizování žádostí o přístup k dokumentům.
   2.   Místopředseda informuje předsednictvo o svém rozhodnutí na první schůzi předsednictva konané po přijetí rozhodnutí a poté, co informoval žadatele. Považuje-li to místopředseda za nutné, může ve stanovené lhůtě požádat předsednictvo o návrh rozhodnutí, a to zejména v případě, pokud by odpověď mohla vyvolat zásadní otázky týkající se politiky transparentnosti Evropského parlamentu. Ve své odpovědi žadateli je místopředseda vázán rozhodnutím předsednictva.
   3.   Místopředseda a předsednictvo rozhodují na základě návrhu vypracovaného příslušným oddělením z pověření generálního tajemníka. Toto oddělení je oprávněné požádat o stanovisko osobu pověřenou záležitostmi ochrany údajů, která zaujme stanovisko do tří pracovních dnů.
   4.   Návrh odpovědi může být předběžně přezkoumán právní službou, která zaujme stanovisko do tří pracovních dnů.
   Článek 16
   Opravné prostředky
   1.   Zamítne-li Evropský parlament zcela nebo částečně požadovaný přístup, informuje orgán žadatele o opravných prostředcích, které má k dispozici, tj. o soudním odvolání proti rozhodnutí orgánu nebo o možnosti podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článcích 263 a 228 SFEU.
   2.   Pokud orgán neodpoví v předepsané lhůtě, považuje se tento akt za zamítavou odpověď a žadatel je oprávněn zahájit soudní řízení nebo podat stížnost podle ustanovení předchozího odstavce.
   HLAVA IV

      ZÁPIS CITLIVÝCH DOKUMENTŮ DO RER A PŘÍSTUP K NIM

   Článek 17
   Zápis citlivých dokumentů do RER
   1.   Citlivé dokumenty ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 1049/2001 se zapíší do RER, jestliže s tím jejich původce souhlasí. Osoby či orgány Evropského parlamentu, které citlivý dokument obdržely od třetí strany, posoudí, které referenční údaje tam mohou být uvedeny. Tyto osoby či orgány se radí s místopředsedou odpovědným za vyřizování žádostí o přístup k dokumentům, s generálním tajemníkem nebo popřípadě s předsedou příslušného parlamentního výboru.
   2.   Jakýkoli dokument vypracovaný Evropským parlamentem, který odkazuje na citlivý dokument, se zapisuje do RER pouze se svolením místopředsedy odpovědného za vyřizování žádostí o přístup k dokumentům. Tomuto dokumentu jsou přiděleny referenční údaje za stejných podmínek jako v předchozím odstavci.
   Článek 18
   Vyřizování žádosti o přístup
   Generální tajemník předá žádost o přístup k citlivému dokumentu místopředsedovi odpovědnému za vyřizování žádostí o přístup k dokumentům, jemuž přísluší odpověď na původní žádost. Odpověď na potvrzující žádost přísluší předsednictvu, které může tímto úkolem pověřit předsedu Parlamentu. Odpovědný místopředseda a předsednictvo nebo předseda se radí s generálním tajemníkem nebo popřípadě s předsedou příslušného parlamentního výboru. Podmínky registrace a lhůty budou stejné jako u ostatních žádostí o přístup.
   Článek 19
   Oprávněné osoby
   Osobami, které mají oprávnění seznamovat se s dokumenty při vyřizování žádostí o přístup k citlivým dokumentům, jsou: předseda Evropského parlamentu, místopředseda odpovědný za vyřizování žádostí o přístup k dokumentům, předseda parlamentního výboru, jehož se věc přímo týká, generální tajemník a řádně zmocnění zaměstnanci příslušného oddělení, pokud dohody uzavřené s ostatními orgány nestanoví zvláštní oprávnění.
   Článek 20
   Ochrana citlivých dokumentů
   Citlivé dokumenty podléhají přísným bezpečnostním pravidlům, aby bylo zaručeno důvěrné zacházení s nimi v rámci orgánu. V této souvislosti tato pravidla zohlední interinstitucionální dohody.
   HLAVA V

      ZPŘÍSTUPNĚNÍ DOKUMENTŮ

   Článek 21
   Náklady na odpověď
   1.   Čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001 se doplňuje v tom smyslu, že pokud množství požadovaných dokumentů přesáhne objem dvaceti stran, může být po žadateli požadován poplatek ve výši 0,10 EUR za stránku, navýšený o poštovné. O případných poplatcích za jiné nosiče se rozhodne případ od případu, aniž by tyto poplatky překročily přiměřenou částku.
   2.   Toto rozhodnutí se netýká zveřejněných dokumentů, které mají vlastní cenový systém.
   HLAVA VI

      POUŽITÍ

   Článek 22
   Použití
   Toto rozhodnutí je použitelné s ohledem na ustanovení nařízení (ES) č. 1049/2001 a jednacího řádu Evropského parlamentu a aniž jsou tato ustanovení dotčena.
   Článek 23
   Revize
   Toto rozhodnutí bude znovu přezkoumáno nejpozději při každé revizi nařízení (ES) č. 1049/2001.
   Článek 24
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
       (6).

      (1)  Úř. věst. C 374, 29.12.2001, s. 1.

      (2)  V úplném znění vytvořeném předsednictvem dne 3. května 2004.

      (3)  Pozměněné předsednictvem dne 26. září 2005 a zveřejněné v Úř. věst. C 289, 22.11.2005, s. 6.

      (4)  Pozměněné předsednictvem dne 22. června 2011 a zveřejněné v Úř. věst. C 216, 22.7.2011, s. 19.

      (5)  Tj. dnem 3. prosince 2001.

      (6)  Tj. dnem 29. prosince 2001, 22. listopadu 2005 a rovněž dnem 22. července 2011.


title: Rozhodnutí Rady 2004/791/SZBP ze dne 22. listopadu 2004, kterým se prodlužuje a mění rozhodnutí 2002/842/SZBP, kterým se provádí společná akce 2002/589/SZBP s ohledem na příspěvek Evropské unie k boji proti destabilizujícímu hromadění a šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě

text:
               24.11.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 348/46

      ROZHODNUTÍ RADY 2004/791/SZBP
   ze dne 22. listopadu 2004,
   kterým se prodlužuje a mění rozhodnutí 2002/842/SZBP, kterým se provádí společná akce 2002/589/SZBP s ohledem na příspěvek Evropské unie k boji proti destabilizujícímu hromadění a šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na společnou akci 2002/589/SZBP (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce, ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 21. října 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/842/SZBP (2) o příspěvku Evropské unie k boji proti destabilizujícímu hromadění a šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě, jehož cílem bylo provést společnou akci 2002/589/SZBP a kterým bylo pro tento účel uvolněno 200 000 eur.

               (2)

               Některé cíle nemohly být splněny ke dni 31. prosinci 2004, k němuž použitelnost rozhodnutí 2002/842/SZBP končí, a jiné by měly být po tomto dni konsolidovány a prodlouženy. Tento projekt je víceletý.

               (3)

               Rozhodnutí 2002/842/SZBP by proto mělo být prodlouženo a změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2002/842/SZBP se mění takto:

               1.

               V čl. 2 odst. 1 se finanční referenční částka 300 000 eur nahrazuje částkou 307 000 eur.

               2.

               V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2005“.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 22. listopadu 2004.

            Za Radu

         B. R. BOT

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 191, 19.7.2002, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 289, 26.10.2002, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2003/807/SZBP (Úř. věst. L 302, 20.11.2003, s. 39).


title: 2011/650/: Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2011 o jmenování jednoho lucemburského člena a jednoho lucemburského náhradníka Výboru regionů

text:
               6.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 261/26

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 20. září 2011
   o jmenování jednoho lucemburského člena a jednoho lucemburského náhradníka Výboru regionů
   (2011/650/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh lucemburské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. prosince 2009 a dne 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Paula-Henriho MEYERSE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Jedno místo náhradníka Výboru regionů se uvolnilo po jmenování pana Gillese ROTHA členem tohoto výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015:

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Gilles ROTH, Bourgmestre de la Commune de Mamer,

                     a

               b)

               jako náhradník:

                           —

                           pan Pierre WIES, Bourgmestre de la Commune de Larochette.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 20. září 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. SAWICKI

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 16. září 2010 o jmenování dvou členů Evropského statistického poradního výboru  Text s významem pro EHP

text:
               17.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 250/13

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 16. září 2010
   o jmenování dvou členů Evropského statistického poradního výboru
   (Text s významem pro EHP)
   2010/C 250/10
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský statistický poradní výbor a zrušuje rozhodnutí Rady 91/116/EHS (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedeného rozhodnutí,
   po konzultaci s Radou,
   po konzultaci s Evropským parlamentem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský statistický poradní výbor (dále jen „ESAC“) se skládá z 24 členů.

               (2)

               Podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí č. 234/2008/ES Komise po konzultaci s Evropským parlamentem a Radou musí jmenovat dvanáct členů ESAC.

               (3)

               Rozhodnutím 2009/304/ES ze dne 30. března 2009 (2) Komise jmenovala dvanáct členů ESAC.

               (4)

               Jelikož dva z těchto členů odstoupili, Komise po řádné konzultaci s Evropským parlamentem a Radou musí nyní jmenovat dva nové členy ESAC,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Paní Anuska FERLIGOJ a paní Emilia ȚIȚAN jsou jmenovány členkami ESAC na období pěti let.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 16. září 2010.

            Za Komisi

         Olli REHN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13.

      (2)  Úř. věst. L 84, 31.3.2009, s. 44.


title: Rozhodnutí Rady 2009/933/SZBP ze dne 30. listopadu 2009 o rozšíření územní působnosti Dohody o vydávání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými jménem Evropské unie

text:
               11.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 325/4

      ROZHODNUTÍ RADY 2009/933/SZBP
   ze dne 30. listopadu 2009
   o rozšíření územní působnosti Dohody o vydávání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 24 a 38 této smlouvy,
   s ohledem na článek 3 rozhodnutí Rady 2003/516/ES ze dne 6. června 2003 o podpisu dohod mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o vydávání a vzájemné právní pomoci ve věcech trestních,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V návaznosti na zmocnění, které Rada udělila dne 26. dubna 2002 předsednictví, aby ve spolupráci s Komisí zahájilo jednání se Spojenými státy americkými, byly se Spojenými státy americkými sjednány dvě dohody o mezinárodní spolupráci ve věcech trestních, jedna o vydávání a jedna o vzájemné právní pomoci.

               (2)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2003/516/ES ze dne 6. června 2003 (1) byly Dohoda o vydávání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými (2) a Dohoda o vzájemné právní pomoci mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými (3) podepsány jménem Evropské unie dne 25. června 2003.

               (3)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2009/820/SZBP ze dne 23. října 2009 (4) byly Dohoda o vydávání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými a Dohoda o vzájemné právní pomoci mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými uzavřeny. V souladu s tímto rozhodnutím provedlo předsednictví Rady dne 28. října 2009 ve Washingtonu DC výměnu listin o schválení s ministrem spravedlnosti USA.

               (4)

               Obě dohody vstoupí v platnost dne 1. února 2010.

               (5)

               Nizozemsko informovalo předsednictví, že si přeje rozšířit územní působnost dohody o vydávání v souladu se čl. 20 odst. 1 písm. b) této dohody na Nizozemské Antily a Arubu. K tomuto rozšíření došlo výměnou diplomatické nóty generálního sekretariátu Rady s misí Spojených států při Evropské unii dne 9. června 2009, potvrzené v diplomatické nótě mise Spojených států při Evropské unii ze dne 16. června 2009.

               (6)

               S ohledem na blížící se vstup dohody mezi EU a USA o vydávání v platnost by toto rozšíření územní působnosti mělo být schváleno Radou,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) Dohody o vydávání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými se jménem Evropské unie schvaluje rozšíření územní působnosti této dohody na Nizozemské Antily a Arubu.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 25.

      (2)  Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 27.

      (3)  Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 34.

      (4)  Úř. věst. L 291, 7.11.2009, s. 40.


title: Rozhodnutí Rady 2014/827/SZBP ze dne 21. listopadu 2014 , kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska

text:
               22.11.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 335/19

         ROZHODNUTÍ RADY 2014/827/SZBP
   ze dne 21. listopadu 2014,
   kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. listopadu 2008 přijala Rada společnou akci 2008/851/SZBP (1), která byla naposledy pozměněna rozhodnutím Rady 2012/174/SZBP (2).

               (2)

               Dne 22. července 2013 se Rada shodla na tom, že EU je i nadále plně odhodlána bojovat proti pirátství a ozbrojeným loupežím u somálského pobřeží. Uvítala dobré výsledky, jichž dosud docílila její námořní operace Atalanta. Rada zdůraznila, že i přes velký pokrok, jehož bylo v boji proti pirátství na moři dosaženo, hrozba zůstává a pokrok by se mohl zvrátit.

               (3)

               Dne 18. listopadu 2013 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 2125 (2013), kterou byl obnoven rámec pro mezinárodní opatření v boji proti pirátství a jeho základním příčinám.

               (4)

               Vojenská operace EU podle společné akce 2008/851/SZBP (dále jen „Atalanta“) by měla být prodloužena do 12. prosince 2016.

               (5)

               Dne 22. července 2013 se Rada dále dohodla, že EU bude pokračovat v integrovaném přístupu ke zlepšení bezpečnosti a právního státu v Somálsku a vycházet přitom ze somálské odpovědnosti, z úzké koordinace s ostatními aktéry a ze soudržnosti a synergií mezi nástroji EU, zejména mezi jejími misemi a operacemi společné bezpečností a obranné politiky.

               (6)

               Tento integrovaný přístup, vycházející z Nové dohody pro Somálsko, by měl rovněž přispět k posílení námořních kapacit v Somálsku a v daném regionu, k řešení základních příčin pirátství a k omezení beztrestnosti pirátských sítí zapojených do jiné trestné činnosti na moři, a vytvářet tak podmínky přispívající také k plnění cílů Atalanty.

               (7)

               V tomto ohledu by příspěvek Atalanty, v podobě druhotných úkolů, k integrovanému přístupu EU k Somálsku a na požádání k příslušným činnostem mezinárodního společenství v rámci stávajících prostředků a schopností, měl pomáhat řešit základní příčiny pirátství a existence pirátských sítí. Plnění těchto druhotných úkolů by mohlo přispět k provádění přechodové strategie Atalanty

               (8)

               Měla by být usnadněna spolupráce Atalanty s donucovacími orgány s cílem přispět k prosazování práva týkajícího se potírání pirátství a současně zvýšit účinnost protipirátských operací Atalanty založených na zpravodajských informacích.

               (9)

               Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí ani společné akce 2008/851/SZBP nebrání členům personálu států, které se účastní Atalanty, aby jednali v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími z příslušných vnitrostátních právních předpisů.

               (10)

               Je rovněž nezbytné stanovit finanční referenční částku určenou na krytí společných výdajů Atalanty v období od 13. prosince 2014 do 12. prosince 2016.

               (11)

               Společná akce 2008/851/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Společná akce 2008/851/SZBP se mění takto:

               1)

               V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   V rámci stávajících prostředků a schopností a na požádání Atalanta může dále přispívat plněním neexekutivních druhotných úkolů k integrovanému přístupu EU k Somálsku a k příslušným činnostem mezinárodního společenství, a tím pomáhat řešit základní příčiny pirátství a existence pirátských sítí.“

               2)

               V článku 2 se písmena g) až i) nahrazují tímto:

                           „g)

                           shromažďuje v souladu s příslušnými právními předpisy osobní údaje o osobách uvedených v písmeni e), které se týkají charakteristických rysů, jež by mohly usnadnit jejich identifikaci, včetně otisků prstů, jakož i následující údaje, s vyloučením jiných osobních údajů: příjmení, rodné příjmení, jméno (jména) a veškeré přezdívky nebo falešná jména; datum a místo narození, státní příslušnost, pohlaví; místo bydliště, povolání a místo pobytu; řidičské průkazy, doklady totožnosti a údaje z cestovního pasu;

                           h)

                           pro účely šíření údajů prostřednictvím kanálů Mezinárodní organizace kriminální policie (INTERPOL) a jejich porovnávání s databázemi INTERPOLU a až do uzavření dohody mezi Unií a INTERPOLEM předává národním ústřednám INTERPOLU členských států v souladu s ujednáními, která uzavřou velitel operace EU a vedoucí příslušných národních ústředen, tyto údaje:

                                       —

                                       osobní údaje uvedené v písmeni g),

                                       —

                                       údaje týkající se vybavení používaného osobami uvedenými v písmeni e).

                                 Osobní údaje nesmějí být dále uchovávány po jejich předání INTERPOLU;

                           i)

                           předává údaje uvedené v písmeni h) EUROPOLU v souladu s ustanoveními ujednání, které bude uzavřeno mezi vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a EUROPOLEM. Osobní údaje nesmějí být dále uchovávány po jejich předání EUROPOLU.

                           j)

                           v rámci svých prostředků a schopností přispívá k monitorování rybolovných činností u pobřeží Somálska a podpoří licenční a registrační systém pro drobný a průmyslový rybolov ve vodách spadajících do pravomoci Somálska vytvořený Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO), jakmile bude zaveden, s vyloučením jakékoli donucovací činnosti;

                           k)

                           v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost udržuje kontakty se subjekty ze Somálska a soukromými společnostmi jednajícími jejich jménem, které působí u pobřeží Somálska, v širší oblasti námořní bezpečnosti s cílem lépe poznat jejich činnosti a kapacity a předcházet konfliktům při operacích na moři;

                           l)

                           prostřednictvím logistické podpory a poskytováním odborných znalostí nebo výcviku na moři poskytuje na jejich žádost a v rámci stávajících prostředků a schopností pomoc misi EUCAP NESTOR, misi EUTM Somalia, zvláštnímu zástupci EU pro oblast Afrického rohu a misi EU v Somálsku a přispívá k provádění příslušných programů EU, zejména regionálního programu námořní bezpečnosti (MASE) v rámci 10. ERF;

                           m)

                           prostřednictvím příslušného útvaru Komise poskytuje Komisi pro tuňáky Indického oceánu, jejím členských státům a FAO údaje týkající se rybolovných činností shromážděné jednotkami EUNAVFOR u pobřeží Somálska, a jakmile bude na pevnině učiněn dostatečný pokrok v oblasti budování námořních kapacit, včetně bezpečnostních opatření pro výměnu informací, bude napomáhat somálským orgánům tím, že bude poskytovat údaje týkající se rybolovných činností získané v průběhu operace;

                           n)

                           způsobem, který je v souladu s Úmluvou OSN o mořském právu, a v rámci svých stávajících prostředků a schopností podporuje činnosti somálské a eritrejské monitorovací skupiny (SEMG) podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2060 (2012), 2093 (2013) a 2111 (2013) monitorováním určitých plavidel podezřelých z podpory pirátských sítí a jejich nahlašováním monitorovací skupině SEMG.“

               3)

               V článku 14 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „4.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU na období od 13. prosince 2014 do 12. prosince 2016 se stanoví na 14 775 000 EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 25 odst. 1 rozhodnutí 2011/871/SZBP se stanoví na 0 %.“

               4)

               V článku 16 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Vojenská operace EU se ukončuje ke dni 12. prosince 2016.“

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 21. listopadu 2014.

            Za Radu

            předseda

         C. CALENDA

      (1)  Společná akce Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2012/174/SZBP ze dne 23. března 2012, kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst. L 89, 27.3.2012, s. 69).


title: 2010/726/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 22. listopadu 2010 o uzavření Druhého dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

text:
               30.11.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 313/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 22. listopadu 2010
   o uzavření Druhého dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
   (2010/726/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a odst. 8 této smlouvy,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, a zejména na čl. 4 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Druhý dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii byl jménem Evropského společenství a jeho členských států podepsán dne 24. července 2007.

               (2)

               V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dnem 1. prosince 2009 Evropská unie nahradila Evropské společenství a stala se jeho nástupkyní.

               (3)

               Druhý dodatkový protokol by měl být uzavřen,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Druhý dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (2) se schvaluje jménem Unie a jejích členských států.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie a jejích členských států oznámení podle článku 10 druhého dodatkového protokolu.
   Článek 3
   Předseda Rady učiní jménem Unie toto oznámení:

      „V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dnem 1. prosince 2009 Evropská unie nahradila Evropské společenství a stala se jeho nástupkyní a od uvedeného dne vykonává veškerá práva a přejímá veškeré závazky Evropského společenství. Odkazy na „Evropské společenství“ v textu protokolu se tedy případně považují za odkazy na „Evropskou unii“.“

   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 22. listopadu 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 149.

      (2)  Druhý dodatkový protokol byl zveřejněn v Úř. věst. L 251, 26.9.2007, s. 2 spolu s rozhodnutím o podpisu.Zápis o opravě druhého dodatkového protokolu ve španělském jazyce byl zveřejněn v Úř. věst. L 255, 23.9.2008, s. 34.


title: 2007/502/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 25. června 2007 o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii

text:
               20.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/24

         ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE
   ze dne 25. června 2007
   o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii
   (2007/502/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 170 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise jménem Společenství sjednala Dohodu o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, která obsahuje ustanovení o prozatímním uplatňování této dohody od 1. ledna 2007. Prozatímní uplatňování by umožnilo švýcarským subjektům účastnit se prvních výzev k podání návrhů v rámci sedmého rámcového programu.

               (2)

               Dohoda byla parafována dne 27. února 2007.

               (3)

               Dohoda by měla být podepsána a prozatímně uplatňována do dokončení postupů nezbytných pro její formální uzavření,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   1.   Podpis Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé včetně závěrečného aktu se schvaluje jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii s výhradou uzavření uvedené dohody.
   2.   Znění dohody je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   1.   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu a závěrečný akt jménem Evropského společenství s výhradou uzavření uvedené dohody.
   2.   Předseda Komise je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu a závěrečný akt jménem Evropského společenství pro atomovou energii s výhradou uzavření uvedené dohody.
   Článek 3
   Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé se uplatňuje prozatímně.
   Článek 4
   1.   Komise přijme postoj, který má Společenství zaujmout v rámci Výboru Švýcarsko-Společenství pro výzkum zřízeného článkem 10 Rámcové dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Švýcarskou konfederací (1), pokud jde o rozhodnutí podle čl. 2 odst. 1 této dohody o použitelnosti pravidel pro zakládání právních struktur vytvářených podle článků 169 a 171 Smlouvy o ES ve Švýcarsku.
   2.   Komise přijme postoj, který má Společenství zaujmout v rámci Výboru Švýcarsko-Společenství pro výzkum zřízeného článkem 10 Rámcové dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Švýcarskou konfederací, pokud jde o rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 a čl. 6 odst. 3 této dohody, kterým se určují švýcarské regiony, jež mohou být způsobilými regiony pro výzkumné akce podle pracovního programu „Výzkumný potenciál“ v rámci zvláštního programu „Kapacity“.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 25. června 2007.

            Za Radu

            předseda

         A. SCHAVAN

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 313, 22.11.1985, s. 6.
   PŘÍLOHA A
   ZÁSADY PŘIZNÁVÁNÍ PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
   I.   Oblast působnosti
   Pro účely této dohody se „duševním vlastnictvím“ rozumí duševní vlastnictví podle článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967.
   Pro účely této dohody se „poznatky“ rozumějí výsledky, včetně informací, ať už je nebo není možné je chránit, jakož i autorská práva nebo práva vztahující se k uvedeným informacím v důsledku podání žádostí o patenty, průmyslové vzory, ochranu odrůd rostlin, osvědčení doplňující ochranná osvědčení nebo podobné druhy ochrany, nebo v důsledku jejich vydání.
   II.   Práva duševního vlastnictví právních subjektů stran

               1.

               Každá ze stran zajistí, aby práva duševního vlastnictví právních subjektů druhé strany účastnících se činností vykonávaných podle této dohody a související práva a povinnosti vyplývající z takovéto účasti byly v souladu s příslušnými mezinárodními úmluvami, které jsou platné pro strany, včetně dohody TRIPS (Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví spravovaná Světovou obchodní organizací), jakož i Bernské úmluvy (Pařížský akt z roku 1971) a Pařížské úmluvy (Stockholmský akt z roku 1967).

               2.

               Právní subjekty usazené ve Švýcarsku účastnící se nepřímých akcí v rámci sedmých rámcových programů ES a Euratom mají v oblasti duševního vlastnictví práva a povinnosti podle podmínek stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2321/2002 (1) ve znění nařízení (ES) č. 1906/2006, v nařízení Rady (Euratom) č. 2322/2002 (2) ve znění nařízení Rady (Euratom) č. 1908/2006 ze dne 18. prosince 2006 a v grantové dohodě nebo smlouvě uzavřené s Evropským společenstvím, a to v souladu s bodem 1. Pokud se Švýcarsko účastní nepřímých akcí v rámci sedmého rámcového programu ES prováděného v souladu s články 169 a 171 Smlouvy o založení Evropského společenství, má Švýcarsko v oblasti duševního vlastnictví stejná práva a povinnosti jako členské státy, které se účastní těchto akcí, jak je uvedeno v příslušných ustanoveních.

               3.

               Právní subjekty usazené v členském státě Evropské unie účastnící se švýcarských výzkumných programů nebo projektů mají v oblasti duševního vlastnictví stejná práva a povinnosti jako právní subjekty usazené ve Švýcarsku účastnící se takových výzkumných programů nebo projektů, a to v souladu s bodem 1.

         III.   Práva duševního vlastnictví stran

               1.

               Nedohodnou-li se strany jinak, platí pro poznatky vytvořené stranami v průběhu činností vykonávaných v souladu čl. 2 odst. 4 této dohody následující pravidla:

                           a)

                           strana vytvářející poznatky je vlastníkem těchto poznatků. Nelze-li zjistit příslušný podíl práce, jsou poznatky ve spoluvlastnictví stran;

                           b)

                           strana, která vlastní poznatky, uděluje druhé straně pro výkon činností uvedených v čl. 2 odst. 4 této dohody k těmto poznatkům přístupová práva. Tato přístupová práva se udělují bezúplatně.

               2.

               Nedohodnou-li se strany jinak, platí pro písemná díla vědecké povahy stran následující pravidla:

                           a)

                           uveřejní-li strana v odborných časopisech, článcích, zprávách a knihách, včetně audiovizuálních děl a softwaru vědecké a technické údaje, informace a výsledky pocházející z činností vykonávaných podle této dohody, uděluje se druhé straně celosvětová, nevýlučná, neodvolatelná licence, která nepodléhá licenčnímu poplatku, k překládání, rozmnožování, úpravě, přenášení a veřejné distribuci těchto děl;

                           b)

                           všechny kopie údajů a informací chráněných autorskými právy, které mají být veřejně šířeny a vytvářeny podle tohoto oddílu, musí být opatřeny jménem(y) autora(ů), ledaže autor výslovně odmítne být uveden. Rovněž na nich musí být jasně viditelné poděkování stranám za spolupráci.

               3.

               Nedohodnou-li se strany jinak, platí pro nezveřejňované informace stran tato pravidla:

                           a)

                           při sdělování informací nezbytných pro činnosti vykonávané podle této dohody druhé straně uvede každá strana informace, které si nepřeje zveřejnit;

                           b)

                           přijímající strana může pro zvláštní účely provádění této dohody na svou odpovědnost sdělit nezveřejňované informace jí podřízeným subjektům nebo osobám;

                           c)

                           získá-li přijímající strana předchozí písemný souhlas strany poskytující nezveřejňované informace, může tyto nezveřejňované informace rozšiřovat ve větším rozsahu, než povoluje písmeno b). Strany spolupracují na vytvoření postupů pro vyžádání a získání předchozího písemného souhlasu nezbytného pro další rozšiřování a každá strana poskytuje souhlas v souladu s vnitřní politikou a vnitrostátními správními a právními předpisy;

                           d)

                           nezveřejňované nebo jiné důvěrné informace poskytnuté na seminářích nebo jiných setkáních zástupců stran uspořádaných podle této dohody nebo informace vyplývající z působení personálu, využívání zařízení nebo nepřímých akcí zůstávají důvěrné, pokud byl příjemce těchto nezveřejňovaných nebo jiných důvěrných nebo výlučných informací informován v souladu s pododstavcem a) před tím, než byly sděleny, o důvěrné povaze těchto informací;

                           e)

                           každá strana dbá, aby nezveřejňované informace, které přijme v souladu s písmeny a) a d), byly kontrolovány způsobem stanoveným v této dohodě. Zjistí-li jedna ze stran, že nebude schopna dodržet ustanovení v písmenech a) a d) o nešíření informací nebo lze-li to z nějakých důvodů očekávat, neprodleně o tom uvědomí druhou stranu. Strany se poradí a stanoví další postup.

      (1)  Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 23.

      (2)  Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 35.
   PŘÍLOHA B
   FINANČNÍ PRAVIDLA, KTERÝMI SE ŘÍDÍ PŘÍSPĚVEK ŠVÝCARSKA UVEDENÝ V ČLÁNKU 5 TÉTO DOHODY
   I.   Stanovení finanční účasti

               1.

               Komise sdělí Švýcarsku co nejdříve a v každém případě nejpozději 1. září každého roku následující údaje doplněné nezbytnými podklady:

                           a)

                           částky prostředků na závazky ve výkazu výdajů z předběžného návrhu rozpočtu Evropské unie odpovídající oběma rámcovým programům;

                           b)

                           odhadovanou výši příspěvků odvozenou z předběžného návrhu rozpočtu odpovídající účasti Švýcarska v obou rámcových programech. Pro usnadnění vnitřních rozpočtových řízení stanoví však útvary Komise odpovídající orientační částky nejpozději do 31. května každého roku.

               2.

               Po závěrečném přijetí souhrnného rozpočtu sdělí Komise Švýcarsku výše uvedené částky ve výkazu výdajů odpovídající účasti Švýcarska.

         II.   Platební postupy

               1.

               V červnu a listopadu každého finančního roku vyzve Komise Švýcarsko k zaplacení jeho příspěvku podle této dohody. Každá z výzev stanoví platbu šesti dvanáctin švýcarského příspěvku, a to do 30 dnů od obdržení příslušné výzvy k zaplacení. V posledním roce obou rámcových programů se však příspěvek Švýcarska platí v plné výši do 30 dnů od obdržení výzvy k jeho zaplacení.

               2.

               Příspěvek Švýcarska se vyjadřuje a platí v eurech.

               3.

               Švýcarsko platí svůj příspěvek podle této dohody ve lhůtách stanovených v bodu 1. Jakékoli prodlení s platbou má za následek povinnost zaplatit úroky, jejichž sazba odpovídá mezibankovní sazbě poskytované na jeden měsíc (EURIBOR) uvedené na straně 248 „Telerate“. Tato sazba se zvyšuje o 1,5 procentního bodu za každý měsíc prodlení. Zvýšená sazba se použije pro celé období prodlení. Úroky jsou však splatné pouze v případě, že je příspěvek uhrazen více než 30 dní po dnech splatnosti uvedených v odstavci 1.

               4.

               Cestovní výdaje, které vzniknou švýcarským zástupcům a odborníkům z důvodů účasti na práci výzkumných výborů a při provádění obou rámcových programů, nese Komise na stejném základě a stejným postupem, který platí pro zástupce a odborníky členských států Společenství.

         III.   Podmínky plnění

               1.

               Finanční příspěvek Švýcarska do obou rámcových programů podle článku 5 této dohody zůstává obvykle pro příslušný finanční rok nezměněn.

               2.

               V okamžiku uzavření účtů pro každý finanční rok (n) Komise provede během účetní závěrky úpravu účtů souvisejících s účastí Švýcarska, a to s ohledem na změny vyplývající z transferů, zrušení, účetních převodů, zrušených vázání prostředků nebo z doplňkových a pozměňujících rozpočtů během finančního roku.

         Tato úprava se provádí ke dni první platby za rok n + 1. Ukončení této úpravy však musí proběhnout nejpozději v červenci čtvrtého roku po skončení obou rámcových programů. Platba Švýcarska se zaúčtuje v rámci programů Evropských společenství jako příjem rozpočtu odpovídající příslušnému okruhu rozpočtu ve výkazu příjmů souhrnného rozpočtu Evropské unie.
   IV.   Informace

               1.

               Nejpozději 31. května každého finančního roku (n + 1) je připraven a Švýcarsku předložen pro informaci výkaz prostředků tohoto finančního roku pro oba rámcové programy týkající se předchozího finančního roku (n) v podobě účtu příjmů a výdajů Komise.

               2.

               Komise sdělí Švýcarsku statistické a všechny ostatní obecné finanční údaje týkající se provádění obou rámcových programů, které jsou dostupné členským státům.

         PŘÍLOHA C
   FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ V PROGRAMECH SPOLEČENSTVÍ UVEDENÝCH V TÉTO DOHODĚ
   I.   Přímá komunikace
   Komise komunikuje přímo s účastníky sedmých rámcových programů ES a Euratom usazenými ve Švýcarsku a s jejich smluvními partnery. Tyto osoby mohou předkládat přímo Komisi všechny související informace a podklady, které jsou povinny předávat způsobem uvedeným v této dohodě a v grantových dohodách nebo smlouvách uzavřených k jejímu provedení.
   II.   Audity

               1.

               V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1) ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 (2) a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 (3) ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1248/2006 (4) ze dne 7. srpna 2006 a s ostatními předpisy, na které odkazuje tato dohoda, mohou grantové dohody nebo smlouvy uzavřené s účastníky programu usazenými ve Švýcarsku stanovit, že vědecké, finanční, technické nebo jiné audity mohou být kdykoli provedeny u účastníků a jejich smluvních partnerů zástupci Komise nebo jinými osobami Komisí k tomu zmocněnými.

               2.

               Zástupci Komise a ostatní osoby Komisí zmocněné mají odpovídající přístup na místa, k pracím a dokladům a ke všem informacím nezbytným pro řádné provedení auditů včetně informací v elektronické podobě. Toto právo na přístup se výslovně stanoví v grantových dohodách nebo smlouvách uzavřených k provedení nástrojů uvedených v této dohodě.

               3.

               Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Komise.

               4.

               Audity lze provádět po uplynutí sedmých rámcových programů ES a Euratom nebo této dohody za podmínek stanovených v příslušných grantových dohodách nebo smlouvách.

               5.

               Švýcarský federální účetní kontrolní úřad je o auditech prováděných na švýcarském území předem informován. Toto oznámení není právní podmínkou pro provádění těchto auditů.

         III.   Kontroly na místě

               1.

               V rámci této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět kontroly a ověření na místě na švýcarském území v souladu s podmínkami a náležitostmi stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (5) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (6).

               2.

               Kontroly a ověření na místě připravuje a provádí Komise v úzké spolupráci se Švýcarským federálním účetním kontrolním úřadem nebo s jinými příslušnými švýcarskými orgány určenými Švýcarským federálním účetním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, účelu a právním základě kontrol a ověření, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou pomoc. Za tímto účelem se mohou úředníci příslušných švýcarských orgánů účastnit kontrol a ověření na místě.

               3.

               Pokud si to švýcarské orgány přejí, provádí kontroly a ověření na místě Komise společně s nimi.

               4.

               Pokud se účastníci sedmých rámcových programů ES a Euratom brání kontrole nebo ověření na místě, poskytnou švýcarské orgány v souladu s vnitrostátními předpisy kontrolorům Komise nezbytnou pomoc, aby jim umožnily provést kontrolu nebo ověření na místě.

               5.

               Komise co nejdříve sdělí Švýcarskému federálnímu účetnímu kontrolnímu úřadu veškeré zjištěné nebo domnělé nedostatky, o kterých se dozvěděla během kontroly nebo ověření na místě. Komise je povinna v každém případě informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a ověření.

         IV.   Informace a konzultace

               1.

               Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran provádějí konzultace.

               2.

               Příslušné švýcarské orgány informují neprodleně Komisi o jakémkoli zjištěném nebo domnělém nedostatku, o kterém se dozvěděly, týkajícím se uzavírání a prováděním grantových dohod nebo smluv uzavřených k provedení nástrojů uvedených v této dohodě.

         V.   Důvěrnost
   Na informace sdělené nebo získané v jakékoli podobě podle této přílohy se vztahuje služební tajemství a jsou chráněny stejným způsobem jako obdobné informace švýcarským právem a příslušnými ustanoveními použitelnými pro instituce Společenství. Tyto informace nesmějí být sdělovány jiným osobám, než které jsou v institucích Společenství, v členských státech nebo ve Švýcarsku oprávněny ze své funkce se s nimi seznamovat, ani nesmějí být užívány pro jiné účely, než je zajištění účinné ochrany finančních zájmů stran.
   VI.   Správní opatření a sankce
   Aniž je dotčeno použití švýcarského trestního práva, může Komise uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006, s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1248/2006 a s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (7).
   VII.   Náhrada a výkon rozhodnutí
   Rozhodnutí Komise přijatá podle sedmého rámcového programu ES v oblasti působnosti této dohody, která ukládají peněžité závazky jiným osobám než státům, jsou podkladem pro výkon rozhodnutí ve Švýcarsku. Příkaz k výkonu vydávají bez jakékoli další kontroly, kromě ověření pravosti dokladu, orgány určené švýcarskou vládou, která o tom uvědomí Komisi. Výkon rozhodnutí je proveden v souladu se švýcarskými předpisy procesního práva. Zákonnost rozhodnutí o vykonatelnosti podléhá kontrole Soudního dvora Evropských společenství. Rozsudky vynesené Soudním dvorem Evropských společenství na základě rozhodčí doložky ve smlouvě podle sedmých rámcových programů ES a Euratom jsou vykonatelné za stejných podmínek.

      (1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 3.

      (5)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
   Společné prohlášení smluvních stran o úzkém dialogu s ohledem na nové struktury, kterými se provádějí články 169 a 171 Smlouvy o ES
   Obě smluvní strany prohlašují, že za účelem řádného provádění čl. 2 odst. 1 této dohody bude Švýcarská konfederace vhodným způsobem neodkladně informována o přípravných pracích vztahujících se ke strukturám podle článků 169 a 171 Smlouvy o ES, k jejichž provedení má dojít v rámci sedmých rámcových programů.
   Prohlášení Rady o účasti Švýcarska ve výborech
   Rada se usnesla, že zástupci Švýcarska se mohou jakožto pozorovatelé a kvůli bodům, které se jich týkají, účastnit jednání

               —

               všech výborů zřízených v rámci sedmých rámcových programů ES a Euratom včetně Výboru pro vědecký a technický výzkum (CREST),

               —

               správní rady Společného výzkumného střediska.

         Zástupci Švýcarska opustí jednání v okamžiku, kdy ve výborech probíhá hlasování.
   Prohlášení Společenství o zacházení s výzkumnými pracovníky z EU působícími podle této dohody ve Švýcarsku
   Společenství očekávají, že Švýcarsko v rozsahu, v jakém uplatňuje limit pro počet povolení k pobytu, která jsou k dispozici pro státní příslušníky libovolného členského státu EU, nebude do výpočtu uvedeného limitu zahrnovat povolení k pobytu vydaná pracovníkům podílejícím se na výzkumu. Společenství dále očekávají, že výzkumní pracovníci, kteří se podílejí na projektech a jsou zaměstnanci společných výzkumných středisek Společenství, mohou stejným způsobem využít ustanovení čl. 12 odst. 3 dohody o spolupráci mezi Euratom a Švýcarskou konfederací v oblasti řízené jaderné syntézy a fyziky plazmatu (Úř. věst. L 242, 4.9.1978, s. 1).
   Prohlášení vlády Švýcarska
   Vláda Švýcarska je toho názoru, že prohlášením Společenství o zacházení s výzkumnými pracovníky z EU působící podle této dohody ve Švýcarsku nejsou dotčena práva ani povinnosti smluvních stran vyplývající z této dohody a ze švýcarského právního řádu.
    ---documentbreak---

               20.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/26

         DOHODA
   o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé
   RADA EVROPSKÉ UNIE
   jménem Evropského společenství
   a
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
   (dále jen „Komise“)
   jménem Evropského společenství pro atomovou energii
   (společně dále jen „Společenství“)
   na jedné straně
   a
   ŠVÝCARSKÁ FEDERÁLNÍ RADA
   jménem Švýcarské konfederace (dále jen „Švýcarsko“)
   na straně druhé
   (dále jen „strany“),
   VZHLEDEM K TOMU, že blízký vztah mezi Švýcarskem a Společenstvími je pro strany prospěšný;
   VZHLEDEM k významu vědeckotechnického výzkumu pro Společenství a Švýcarsko a k jejich vzájemnému zájmu o spolupráci v této oblasti za účelem lepšího využívání zdrojů a vyloučení zbytečného zdvojování;
   VZHLEDEM K TOMU, že Švýcarsko a Společenství v současné době provádějí výzkumné programy v oblastech společného zájmu;
   VZHLEDEM K TOMU, že Společenství a Švýcarsko mají zájem na spolupráci v těchto programech ke vzájemnému prospěchu;
   BEROUCE V ÚVAHU zájem obou stran na podpoře vzájemného přístupu jejich výzkumných subjektů jak k výzkumným a rozvojovým činnostem ve Švýcarsku, tak i k rámcovým programům Společenství pro výzkum a technologický rozvoj;
   VZHLEDEM K TOMU, že Evropské společenství pro atomovou energii a Švýcarsko uzavřely v roce 1978 dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy a fyziky plazmatu (dále jen „dohoda o jaderné syntéze“);
   VZHLEDEM K TOMU, že strany uzavřely dne 8. ledna 1986 rámcovou dohodu o vědeckotechnické spolupráci, která vstoupila v platnost dne 17. července 1987 (dále jen „rámcová dohoda“);
   VZHLEDEM K TOMU, že článek 6 rámcové dohody stanoví, že se spolupráce podle rámcové dohody provádí prostřednictvím příslušných dohod;
   VZHLEDEM K TOMU, že dne 16. ledna 2004 Společenství a Švýcarsko podepsaly Dohodu o vědeckotechnické spolupráci (1), která byla prozatímně uplatňována ode dne 1. ledna 2004 a která vstoupila v platnost dne 16. května 2006;
   VZHLEDEM K TOMU, že čl. 9 odst. 2 uvedené dohody umožňuje její obnovení s ohledem na účast v nových víceletých rámcových programech pro výzkum a technologický rozvoj za podmínek stanovených vzájemnou dohodou;
   VZHLEDEM K TOMU, že sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen „sedmý rámcový program ES“) byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 (3) a rozhodnutími Rady 2006/971/ES (4), 2006/972/ES (5), 2006/973/ES (6), 2006/974/ES (7) a 2006/975/ES (8) a že sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011), který rovněž přispívá k vytváření evropského výzkumného prostoru, byl přijat rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom (9), nařízením Rady (Euratom) č. 1908/2006 (10) a rozhodnutími Rady 2006/976/Euratom (11) a 2006/977/Euratom (12) (dále jen „sedmé rámcové programy ES a Euratom“);
   VZHLEDEM K TOMU, že se tato dohoda a jakékoli činnosti uskutečňované v jejím rámci, aniž jsou dotčena odpovídající ustanovení smluv o založení Společenství, nedotýkají nijak pravomocí členských států provádět se Švýcarskem činnosti v oblasti vědy, techniky, výzkumu a rozvoje, a případně za tímto účelem uzavírat dvoustranné dohody,
   SE DOHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Předmět dohody
   1.   Tato dohoda vymezuje formu a podmínky účasti Švýcarska na provádění sedmých rámcových programů ES a Euratom, aniž je dotčena dohoda o jaderné syntéze.
   Právní subjekty usazené ve Švýcarsku se mohou účastnit všech zvláštních programů sedmých rámcových programů ES a Euratom.
   2.   Švýcarské právní subjekty se mohou účastnit činností Společného výzkumného střediska Společenství, pokud se na tuto účast nevztahuje odstavec 1.
   3.   Právní subjekty usazené ve Společenstvích včetně Společného výzkumného střediska se mohou účastnit výzkumných programů nebo projektů ve Švýcarsku, které odpovídají svým obsahem programům sedmých rámcových programů ES a Euratom.
   4.   Pro účely této dohody se „právním subjektem“ rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba zřízená podle vnitrostátního práva platného v místě usazení nebo podle práva Společenství, která má právní subjektivitu a je oprávněna svým jménem mít práva a povinnosti jakékoli povahy. Patří sem zejména vysoké školy, výzkumné organizace, průmyslové podniky včetně malých a středních podniků a fyzické osoby.
   Článek 2
   Formy a prostředky spolupráce
   Spolupráce má tuto podobu:

               1)

               Účast právních subjektů usazených ve Švýcarsku ve všech zvláštních programech přijatých v rámci sedmých rámcových programů ES a Euratom, za podmínek a náležitostí vymezených v pravidlech pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací Evropského společenství a v oblasti výzkumu a odborné přípravy Evropského společenství pro atomovou energii.
               Pokud Společenství přijme ustanovení provádění článků 169 a 171 Smlouvy o založení Evropského společenství, bude se Švýcarsko moci zapojit do právních struktur ustavených na základě uvedených ustanovení podle pravidel, která budou přijata za účelem vytvoření těchto právních struktur, a pokud budou tato pravidla použitelná ve Švýcarsku. Výbor Švýcarsko-Společenství pro výzkum rozhodne o použitelnosti těchto pravidel ve Švýcarsku.
               Právní subjekty usazené ve Švýcarsku se mohou podílet na nepřímých akcích podle článků 169 a 171 Smlouvy o založení Evropského společenství.

               2)

               Finanční příspěvek Švýcarska do rozpočtů programů přijatých za účelem provádění sedmých rámcových programů ES a Euratom podle v čl. 5 odst. 2.

               3)

               Účast právních subjektů usazených ve Společenstvích na švýcarských výzkumných programech nebo projektech, o kterých rozhodla Federální rada a které svým obsahem odpovídají programům nebo projektům sedmých rámcových programů ES a Euratom, probíhá v souladu s podmínkami a náležitostmi vymezenými v příslušných švýcarských předpisech a se souhlasem partnerů v konkrétním projektu a řídících složek odpovídajícího švýcarského programu. Právní subjekty usazené ve Společenstvích, které se účastní švýcarských výzkumných programů nebo projektů, nesou vlastní výdaje včetně svého poměrného podílu na administrativních a obecných správních výdajích uvedených projektů.

               4)

               Kromě včasného předávání informací a dokumentace o provádění sedmých rámcových programů ES a Euratom a švýcarských programů nebo projektů může spolupráce mezi stranami zahrnovat tyto formy a prostředky:

                           a)

                           pravidelné diskuse o směrech, prioritách a plánování v oblasti výzkumu ve Švýcarsku a Společenstvích;

                           b)

                           diskuse o perspektivách a rozvoji spolupráce;

                           c)

                           včasné poskytování informací o provádění výzkumných programů a projektů ve Švýcarsku a ve Společenstvích a o výsledcích činností prováděných v rámci této dohody;

                           d)

                           společná zasedání;

                           e)

                           návštěvy a výměna výzkumných pracovníků, inženýrů a techniků;

                           f)

                           pravidelné a následné kontakty mezi vedoucími programů nebo projektů ze Švýcarska a ve Společenstvích;

                           g)

                           účast odborníků na seminářích, sympoziích a pracovních seminářích.

         Článek 3
   Přizpůsobení
   Spolupráci lze kdykoli přizpůsobit a rozšířit vzájemnou dohodou stran.
   Článek 4
   Práva a povinnosti v oblasti duševního vlastnictví
   1.   S výhradou přílohy A a použitelného práva mají právní subjekty usazené ve Švýcarsku, které se účastní výzkumných programů Společenství, v oblasti vlastnictví, používání a šíření informací, jakož i práv duševního vlastnictví vyplývajících z této účasti, stejná práva a povinnosti jako právní subjekty usazené ve Společenstvích. Toto ustanovení se nevztahuje na výsledky získané z projektů zahájených před prozatímním uplatňováním této dohody.
   2.   S výhradou přílohy A a použitelného práva mají právní subjekty usazené ve Společenstvích, které se účastní švýcarských výzkumných programů nebo projektů uvedených v čl. 2 odst. 3 v oblasti vlastnictví, používání a šíření informací, jakož i práv duševního vlastnictví vyplývajících z této účasti, stejná práva a povinnosti jako právní subjekty usazené ve Švýcarsku, které se účastní dotčených programů nebo projektů.
   Článek 5
   Finanční ustanovení
   1.   Závazky přijaté Společenstvími v rámci sedmých rámcových programů ES a Euratom před prozatímním uplatňováním této dohody, jakož i platby provedené na jejich základě neodůvodňují žádný příspěvek ze strany Švýcarska. Finanční příspěvek Švýcarska vyplývající z účasti na provádění sedmých rámcových programů ES a Euratom se stanoví v poměru a jako doplněk k částce dostupných ročních prostředků na závazky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby byly uhrazeny finanční závazky Komise týkající se opatření nezbytných pro provádění, řízení a provoz programů a činností obsažených v této dohodě.
   2.   Poměr určující příspěvek Švýcarska do sedmých rámcových programů ES a Euratom, kromě programu pro jadernou syntézu, je dán poměrem mezi hrubým domácím produktem Švýcarska v tržních cenách a součtem hrubých domácích produktů členských států Evropské unie v tržních cenách. Příspěvek Švýcarska na program pro jadernou syntézu se bude i nadále počítat podle příslušné dohody. Tyto poměry se vypočítají na základě nejnovějších statistických údajů Eurostatu dostupných v době zveřejnění předběžného návrhu rozpočtu Evropské unie pro tentýž rok.
   3.   Pravidla pro výpočet a platbu finančního příspěvku Švýcarska stanoví příloha B.
   Článek 6
   Výbor Švýcarsko-Společenství pro výzkum
   1.   Výbor Švýcarsko-Společenství pro výzkum zřízený rámcovou dohodou posuzuje, hodnotí a zajišťuje řádné provádění této dohody. Výboru jsou předkládány veškeré otázky týkající se provádění nebo výkladu této dohody.
   2.   Výbor může na žádost Švýcarska určit švýcarské regiony, které splňují kritéria stanovená v čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (13) a mohou tedy být způsobilé pro výzkumné akce pracovního programu „Výzkumný potenciál“ v rámci zvláštního programu „Kapacity“.
   3.   Výbor může rozhodnout o změně odkazů na akty Společenství uvedené v příloze C.
   Článek 7
   Účast
   1.   Aniž jsou dotčena ustanovení článku 4, mají právní subjekty usazené ve Švýcarsku, které se účastní sedmých rámcových programů ES a Euratom, stejná smluvní práva a povinnosti jako subjekty usazené ve Společenství.
   2.   Pro právní subjekty usazené ve Švýcarsku platí stejné podmínky a náležitosti platné pro předkládání a hodnocení návrhů a pro udělování a uzavírání grantových dohod nebo smluv v rámci programů Společenství jako pro grantové dohody nebo smlouvy uzavřené v rámci stejných programů s právními subjekty usazenými ve Společenstvích.
   3.   Právní subjekty usazené ve Švýcarsku jsou způsobilé získávat úvěry poskytované EIB na podporu výzkumných cílů stanovených v rámci sedmého rámcového programu ES.
   4.   Při výběru hodnotitelů nebo nezávislých odborníků pro programy výzkumu a technologického rozvoje Společenství se přihlíží k náležitému počtu švýcarských odborníků, a to s ohledem na dovednosti a znalosti, které vyžadují úkoly jim svěřené.
   5.   Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a čl. 4 odst. 2 a stávající úpravy a jednací řády, mohou se právní subjekty usazené ve Společenstvích účastnit programů nebo projektů švýcarských výzkumných programů uvedených v čl. 2 odst. 3 za stejných podmínek a náležitostí jako švýcarští partneři. Švýcarské orgány mohou podmínit účast jednoho nebo několika právních subjektů usazených ve Společenstvích na projektu společnou účastí alespoň jednoho švýcarského subjektu.
   Článek 8
   Mobilita
   Každá strana se v souladu s platnými předpisy a dohodami zavazuje, že zaručí vstup na své území a pobyt na něm – je-li to nezbytné pro řádný průběh dotčené činnosti – omezenému počtu výzkumných pracovníků, kteří se ve Švýcarsku a ve Společenstvích účastní činností, na které se vztahuje tato dohoda.
   Článek 9
   Revize a další spolupráce
   1.   Rozhodnou-li se Společenství revidovat nebo rozšířit své výzkumné programy, může být tato dohoda po vzájemné dohodě přehodnocena nebo rozšířena. Strany si vyměňují informace a názory týkající se takové revize nebo rozšíření, jakož i jakýchkoli otázek, které přímo nebo nepřímo ovlivňují spolupráci Švýcarska v oblastech zahrnutých v sedmých rámcových programech ES a Euratom. Švýcarsko obdrží oznámení o přesném obsahu zrevidovaných nebo rozšířených programů do dvou týdnů od jejich přijetí Společenstvími. V případě revize nebo rozšíření výzkumných programů může Švýcarsko vypovědět tuto dohodu s šestiměsíční výpovědní lhůtou. Strany si oznámí ve lhůtě tří měsíců po přijetí rozhodnutí Společenství jakýkoli záměr vypovědět nebo rozšířit tuto dohodu.
   2.   Přijmou-li Společenství nové víceleté rámcové programy pro výzkum a technologický rozvoj, může být tato dohoda obnovena nebo znovu sjednána po vzájemné dohodě stran. Strany si vyměňují informace a názory týkající se přípravy těchto programů nebo jiných stávajících nebo budoucích výzkumných činností v rámci Výboru Švýcarsko-Společenství pro výzkum.
   Článek 10
   Vztah k ostatním mezinárodním dohodám
   1.   Ustanovení této dohody se uplatňují, aniž jsou dotčeny výhody stanovené v jiných mezinárodních dohodách, které zavazují jednu ze stran a jsou vyhrazeny pouze pro právní subjekty usazené na území této strany.
   2.   Právní subjekt usazený v jiné zemi přidružené k sedmému rámcovému programu ES (přidružená země) má podle této dohody stejná práva a povinnosti jako právní subjekty usazené v jednom ze členských států za předpokladu, že přidružená země, v níž je daný subjekt usazen, souhlasí s přiznáním stejných práv a povinností právním subjektům ze Švýcarska.
   Článek 11
   Územní oblast působnosti
   Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na která se vztahují smlouvy o založení Evropských společenství, a to za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Švýcarska.
   Článek 12
   Přílohy
   Přílohy A, B a C tvoří nedílnou součást této dohody.
   Článek 13
   Změna a výpověď
   1.   Tato dohoda se uzavírá na dobu trvání sedmých rámcových programů ES a Euratom.
   2.   Tuto dohodu lze změnit pouze písemně dohodou stran. Pro vstup v platnost těchto změn se použije stejný postup, jaký platí pro tuto dohodu.
   3.   Každá ze smluvních stran může tuto dohodu kdykoli vypovědět s šestiměsíční výpovědní lhůtou.
   4.   Projekty a činnosti probíhající v době výpovědi nebo ukončení platnosti této dohody se dokončí v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě. Strany upraví společnou dohodou jakékoli jiné důsledky vypovězení.
   Článek 14
   Vstup v platnost a prozatímní uplatňování
   1.   Strany ratifikují nebo uzavřou tuto dohodu v souladu se svými příslušnými pravidly. Dohoda vstupuje v platnost dnem posledního oznámení o ukončení postupů nezbytných pro tento účel. Dohoda je prozatímně uplatňována ode dne 1. ledna 2007.
   2.   Pokud jedna ze stran oznámí druhé straně, že dohodu neuzavře, sjednává se tímto, že:

               —

               Společenství nahradí Švýcarsku jeho příspěvek do souhrnného rozpočtu Evropské unie stanovený v čl. 2 odst. 2,

               —

               prostředky vydané Společenstvími na účast právních subjektů usazených ve Švýcarsku na nepřímých akcích včetně náhrad uvedených v čl. 2 odst. 1 však Společenství od výše uvedené náhrady odečtou,

               —

               projekty a činnosti, které byly zahájeny během prozatímního uplatňování a které v okamžiku výše uvedeného oznámení stále probíhají, se dokončí v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě.

         Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

      Съставено в Люксембург на двадесет и пети юни две хиляди и седма година.
      Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de junio de dos mil siete.
      V Lucemburku dne dvacátého pátého června dva tisíce sedm.
      Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende juni to tusind og syv.
      Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.
      Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες επτά.
      Done at Luxembourg, on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and seven.
      Fait à Luxembourg, le vingt-cinq juin deux mille sept.
      Fatto a Lussemburgo, addì venticinque giugno duemilasette.
      Luksemburgā, divtūkstoš septītā gada divdesmit piektajā jūnijā.
      Priimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-hetedik év június havának huszonötödik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u sebgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste juni tweeduizend zeven.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego czerwca roku dwa tysiące siódmego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e cinco de Junho de dois mil e sete.
      Adoptat la Luxemburg, douăzeci şi cinci iunie două mii șapte.
      V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícsedem.
      V Luxembourgu, petindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.
      Som skedde i Luxemburg den tjugofemte juni tjugohundrasju.

         Зa Eвpoпeйcката общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrĳos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Зa Eвpoпeйcката общност зa aтoмна енергия
         Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica
         Za Evropské společenství pro atomovou energii
         For Det Europæiske Atomenergifælleskab
         Für die Europäische Atomgemeinschaft
         Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα Ατομικής Εvέργειας
         For the European Atomic Energy Community
         Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique
         Per la Comunità europea dell'energia atomica
         Eiropas Atomenerġĳas kopienas vārdā
         Europos atominés energĳos bendrĳos vardu
         Az Európai Atomenergia-közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea ta' l-Enerġĳa Atomika
         W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej
         Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
         Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
         Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
         Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu
         Za Evropsko skupnost za atomsko energĳo
         Euroopan atominienergiayhteisön puolesta
         För Europeiska atomenergigemenskapen

         Зa Конфедерация Швейцария
         Por la confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Гια την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācĳas vārdā
         Šveicarĳos Konfederacĳos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederaţia Elveţiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacĳo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         På Schweiziska edsförbundets vågnar

      (1)  Úř. věst. L 32, 5.2.2004, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 30.

      (5)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 243; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 81.

      (6)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 272; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 91.

      (7)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 299; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 101.

      (8)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 368; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 126.

      (9)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 21.

      (10)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 1; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 4.

      (11)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 404; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 139.

      (12)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 434; opravené znění v Úř. věst. L 54, 22.2.2007, s. 149.

      (13)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               20.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/38

         ZÁVĚREČNÝ AKT
   Zplnomocnění zástupci
   EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
   a
   ŠVÝCARSKÉ KONFEDERACE,
   kteří se sešli v Lucemburku dne dvacátého pátého června dva tisíce sedm, aby podepsali Dohodu o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, přijali níže uvedené společné prohlášení, které je přílohou tohoto závěrečného aktu:
   Společné prohlášení smluvních stran o úzkém dialogu s ohledem na nové struktury, kterými se provádějí články 169 a 171 Smlouvy o ES.
   Rovněž vzali na vědomí níže uvedená prohlášení, která jsou přílohou tohoto závěrečného aktu:
   Prohlášení Rady o účasti Švýcarska ve výborech.
   Prohlášení Společenství o zacházení s výzkumnými pracovníky z EU působícími podle této dohody ve Švýcarsku.


title: 2011/479/: Rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro gymnastické nářadí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES Text s významem pro EHP

text:
               29.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 197/13

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 27. července 2011
   o požadavcích na bezpečnost, které mají splňovat evropské normy pro gymnastické nářadí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/479/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 2001/95/ES stanoví, že evropské normy by měly být vypracovány evropskými normalizačními orgány. Tyto normy by měly zajistit, aby výrobky splňovaly obecný požadavek na bezpečnost podle uvedené směrnice.

               (2)

               Podle směrnice 2001/95/ES se předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie.

               (3)

               Článek 4 směrnice 2001/95/ES stanoví postup pro vypracovávání evropských norem. Podle tohoto postupu stanoví Komise zvláštní požadavky na bezpečnost, jež by měly evropské normy splňovat, a následně na základě těchto požadavků pověří evropské normalizační orgány, aby takové normy vypracovaly.

               (4)

               Komise zveřejní odkazy na evropské normy přijaté tímto způsobem v Úředním věstníku Evropské unie. Podle čl. 4 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2001/95/ES mohou být odkazy na evropské normy, které byly evropskými normalizačními orgány přijaty před vstupem uvedené směrnice v platnost, zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie i bez pověření ze strany Komise, pokud tyto normy zajišťují soulad s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným v uvedené směrnici.

               (5)

               Komise na základě svého rozhodnutí 2005/718/ES (2) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie odkazy na sedm evropských norem týkajících se bezpečnosti gymnastického nářadí.

               (6)

               Zmíněných sedm evropských norem o bezpečnosti gymnastického nářadí, na které se vztahuje rozhodnutí 2005/718/ES, nebylo vypracováno na základě pověření ze strany Komise podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2001/95/ES.

               (7)

               Jedna z těchto norem, EN 913:1996, byla nahrazena novým zněním – EN 913:2008. Vzhledem k tomu, že toto nové znění bylo přijato po vstupu směrnice 2001/95/ES v platnost a bylo vypracováno bez pověření ze strany Komise, které by zahrnovalo zvláštní požadavky na bezpečnost, nemůže být odkaz na něj zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

               (8)

               Za účelem posouzení souladu výše zmíněného nového znění a případných následných znění evropských norem pro gymnastické nářadí s obecným požadavkem na bezpečnost uvedeným ve směrnici 2001/95/ES je třeba celý proces provést znovu podle postupu stanoveného v článku 4 uvedené směrnice.

               (9)

               Komise by proto měla stanovit zvláštní požadavky na bezpečnost týkající se gymnastického nářadí s cílem pověřit evropské normalizační orgány, aby na základě těchto požadavků vypracovaly odpovídající evropské normy pro gymnastické nářadí.

               (10)

               Jakmile budou příslušné normy k dispozici, a jestliže se Komise rozhodne zveřejnit odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie, mělo by se podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 2 směrnice 2001/95/ES předpokládat, že gymnastické nářadí vyhovuje obecnému požadavku na bezpečnost uvedenému ve zmíněné směrnici, pokud jde o požadavky na bezpečnost obsažené ve zmíněných normách.

               (11)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 15 směrnice 2001/95/ES,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pro účely tohoto rozhodnutí se „gymnastickým nářadím“ rozumí nářadí používané k účelům tréninku, cvičení nebo k soutěžním účelům, a to ke skupinovému i k individuálnímu cvičení. Toto nářadí buď stojí na podlaze, nebo je připevněno ke stropu či ke stěně nebo k jiné pevné konstrukci. Je buď pevně nainstalováno, nebo je přenosné a upravitelné pro účely použití.
   Článek 2
   Zvláštní požadavky na bezpečnost pro výrobky uvedené v článku 1, které mají splňovat evropské normy podle článku 4 směrnice 2001/95/ES, jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 27. července 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

      (2)  Úř. věst. L 271, 15.10.2005, s. 51.

      PŘÍLOHA

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO GYMNASTICKÉ NÁŘADÍ

         Část I

         Výrobek a definice výrobku

      Gymnastickým nářadím, na něž se vztahuje toto pověření, je nářadí používané k účelům tréninku, cvičení nebo k soutěžním účelům, a to ke skupinovému i k individuálnímu cvičení. Toto nářadí buď stojí na podlaze, nebo je připevněno ke stropu či ke stěně nebo k jiné pevné konstrukci. Je buď pevně nainstalováno, nebo je přenosné a upravitelné pro účely použití.
      Pro některé specifické gymnastické nářadí platí kromě obecných požadavků na bezpečnost také doplňkové požadavky.

         Část II

      A.   Obecné požadavky na bezpečnost

      Tyto výrobky musí splňovat obecný požadavek na bezpečnost podle směrnice 2001/95/ES a musí být „bezpečné“ ve smyslu čl. 2 písm. b) uvedené směrnice. Výrobek musí být zejména bezpečný za běžných nebo rozumně předvídatelných podmínek použití, včetně skladování, bezpečné přepravy na místo uskladnění, instalace, údržby a demontáže, a to po celou dobu používání. Výrobek musí být bezpečný také pro profesionální uživatele (např. trenéry, učitele).
      Riziko zranění nebo poškození zdraví nebo snížení bezpečnosti musí být za běžných a rozumně předvídatelných podmínek použití gymnastického nářadí minimalizováno. Žádná část přístupná uživateli při běžném nebo určeném použití nesmí způsobit fyzické poranění nebo negativně ovlivnit zdraví uživatele.
      Tyto výrobky jsou určeny především k tréninku dětí (např. ve škole, ve sportovním klubu), které obecně méně vnímají nebezpečí než dospělí. Nelze-li nebezpečí dostatečně omezit samotnou konstrukcí zařízení nebo prostřednictvím ochranných opatření, mělo by být zbývající riziko eliminováno poskytnutím informací ohledně výrobku osobám vykonávajícím dohled.
      Uživatelé musí být informováni o pravděpodobném nebezpečí a rizicích a o tom, jak jim předcházet.
      B.   Zvláštní požadavky na bezpečnost

      Při použití obecných požadavků na bezpečnost uvedených ve směrnici 2001/95/ES je třeba zohlednit alespoň následující aspekty:

                  a)

                  Povrchová úprava.

                  b)

                  Mezery a místa, kde může dojít ke střihu/k rozdrcení/ke skřípnutí.

                  c)

                  Neúmyslné upuštění na zem.

                  d)

                  Pád z výšky.

                  e)

                  Stabilita a pevnost.

                  f)

                  Seřizovací zařízení.

                  g)

                  Tlumení nárazu měkkým obkladem.

                  h)

                  Označení. Konkrétněji musí být na veškerém gymnastickém nářadí vyznačeny tyto informace:

                              1.

                              číslo příslušné evropské normy;

                              2.

                              název, obchodní značka nebo jiné označení výrobce, maloobchodníka nebo dovozce nebo jiný způsob jejich identifikace;

                              3.

                              rok výroby;

                              4.

                              maximální počet uživatelů, kteří mohou nářadí používat současně;

                              5.

                              návod k použití.

                  i)

                  Zachycení a uškrcení.

                  j)

                  Kolize.

                  k)

                  Životnost.

                  l)

                  Úrazy elektrickým proudem.

            Kromě toho je třeba zohlednit následující rizika:

                  a)

                  rizika vyplývající z nedostatečné nosnosti nářadí s ohledem na pevnost, tuhost a pružnost použitých materiálů;

                  b)

                  rizika vyplývající ze ztráty stability nářadí s ohledem na podpěrnou konstrukci nářadí a podlahu i na možné zatížení nářadí;

                  c)

                  rizika vyplývající z využití elektrické energie a z ovládacích elektrických obvodů;

                  d)

                  rizika vyplývající z použité mechanické nebo vodní energie;

                  e)

                  rizika vyplývající z použití nářadí, jako např. pády, řezná poranění, zachycení, udušení, kolize a přetížení organismu;

                  f)

                  rizika vyplývající z nedostatečného omezení dostupnosti nářadí, např. vykazuje-li nářadí vady či poškození;

                  g)

                  rizika vyplývající z možného kontaktu nářadí s nezúčastněnými osobami nacházejícími se v jeho blízkosti (např. diváci na gymnastických závodech);

                  h)

                  rizika vyplývající z nedostatečné údržby;

                  i)

                  rizika vyplývající z montáže, demontáže a manipulace s nářadím;

                  j)

                  rizika vyplývající z expozice chemickým látkám.

            Při použití obecných požadavků na bezpečnost uvedených ve směrnici 2001/95/ES je třeba zohlednit alespoň následující zkoušky:

                  a)

                  určení možnosti zachycení;

                  b)

                  mechanické zatížení pro stanovení stability a pevnosti;

                  c)

                  stanovení schopnosti tlumení nárazu měkkým obkladem;

                  d)

                  zkušební protokol.

            C.   Příklady gymnastického nářadí

      Při použití obecných požadavků na bezpečnost uvedených ve směrnici 2001/95/ES obsahuje níže uvedený seznam, který není vyčerpávající, příklady různých druhů gymnastického nářadí:

                  a)

                  bradla paralelní a bradla o nestejné výšce žerdí;

                  b)

                  bradla o nestejné výšce žerdí;

                  c)

                  tělocvičné bedny;

                  d)

                  kůň a koza;

                  e)

                  hrazda;

                  f)

                  žebřiny, průlezky a šplhací rámy;

                  g)

                  kladina;

                  h)

                  gymnastické kruhy;

                  i)

                  trampolíny;

                  j)

                  přeskokové stoly.