title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1037 ze dne 7. května 2015 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Trinidad a Tobago o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               3.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 173/64

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1037
   ze dne 7. května 2015
   o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Trinidad a Tobago o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 (1) převedlo položku týkající se Republiky Trinidad a Tobago z přílohy I do přílohy II nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (2).

               (2)

               Položku týkající se Republiky Trinidad a Tobago provází poznámka pod čarou, která stanoví, že se osvobození od vízové povinnosti použije ode dne vstupu v platnost dohody o osvobození od vízové povinnosti, která má být uzavřena s Evropskou unií.

               (3)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Republikou Trinidad a Tobago směřujících k uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Trinidad a Tobago o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (4)

               Jednání o dohodě byla zahájena dne 12. listopadu 2014 a úspěšně dokončena jejím parafováním ve formě výměny dopisů dne 15. prosince 2014.

               (5)

               Dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie. Dohoda by měla být prováděna prozatímně ode dne podpisu do dokončení postupů nezbytných pro její formální uzavření.

               (6)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Trinidad a Tobago o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“) jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Prohlášení připojená k tomuto rozhodnutí se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Dohoda je prováděna prozatímně ode dne podpisu (5) do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 7. května 2015.

            Za Radu

            předseda

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67).

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Den podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2006/909/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2006 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru   (Text s významem pro EHP)

text:
               9.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/30

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 4. prosince 2006
   o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/909/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 19 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru uvádí, že smluvní strany posoudí všechny obtíže, které mohou vzniknout při obchodování se zemědělskými produkty, a usilují o nalezení vhodných řešení.

               (2)

               Norské království a Evropské společenství uskutečnily na základě výše uvedeného čl. 19 odst. 1 dvoustranné konzultace, které úspěšně skončily dne 7. června 2006 a dospěly k dohodě.

               (3)

               Je třeba schválit dotyčnou dohodu ve formě výměny dopisů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství.

      V Bruselu dne 4. prosince 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         L. LUHTANEN

    ---documentbreak---

               9.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/31

         DOHODA
   ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o úpravě obchodních preferencí pro sýr na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru
   Vážený pane,
   mám tu čest odvolat se na konzultace mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím týkající se úpravy preferenčních koncesí pro sýr, které se uskutečnily ve dnech 3. května 2006 až 7. června 2006 na základě čl. 19 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
   S cílem zlepšit podmínky dvoustranného obchodu se sýrem se Evropské společenství a Norské království dohodly na úpravě stávajících příslušných preferenčních kvót.
   Potvrzuji, že výsledky konzultací byly tyto:

               1.

               Norské království zvýší o 500 tun stávající roční celní kvótu s nulovou celní sazbou na dovozy sýra pocházejícího z Evropského společenství do Norska. Dodatečné množství se přidělí stávajícím dovozcům poměrně (tj. 12,5 % zvýšení stávajících kvót). Objem dodatečné celní kvóty bude 250 tun v roce 2006. Dodatečná kvóta bude otevřena co nejdříve, nejpozději však 1. listopadu 2006.

               2.

               Evropské společenství sloučí obě stávající roční celní kvóty s nulovou celní sazbou na dovozy sýra pocházejícího z Norska do Společenství (čísla kvót 09.4781 a 09.4782). Evropské společenství použije v rámci systému správy licencí své běžné předpisy týkající se správy této sloučené celní kvóty. Evropské společenství provede toto sloučení k 1. lednu 2007 na začátku druhého pololetí (1. leden 2007–30. červen 2007) správního roku této koncese (1. červenec 2006–30. červen 2007). Pokud by nebyly stávající kvóty na sýr vyčerpány během pololetí 1. červenec 2006–31. prosinec 2006, budou převedeny do pololetí 1. leden 2007–30. červen 2007.

               3.

               Pravidla původu pro účely provedení úprav uvedených v bodech 1 a 2 jsou stanovena v příloze IV výměny dopisů ze dne 2. května 1992. Odstavec 2 přílohy IV však odkazuje na seznam uvedený v příloze II protokolu 4 Dohody o Evropském hospodářském prostoru, který se má použít v souladu s přílohou I téhož protokolu, a nikoli na seznam v dodatku uvedený v odstavci 2 přílohy IV výměny dopisů ze dne 2. května 1992.

               4.

               Strany se dohodly, že přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, že celní kvóty budou spravovány takovým způsobem, aby se dovozy mohly uskutečňovat pravidelně a aby mohla být skutečně dovážena dohodnutá množství.

         Strany schválí tuto výměnu dopisů v souladu se svými vnitřními postupy.
   Mám tu čest Vám potvrdit, že Evropské společenství s obsahem tohoto dopisu souhlasí.
   Byl bych Vám zavázán, kdybyste mohl potvrdit, že vláda Norského království souhlasí s výše uvedenými skutečnostmi.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis z dnešního dne tohoto znění:
   „mám tu čest odvolat se na konzultace mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím týkající se úpravy preferenčních koncesí pro sýr, které se uskutečnily ve dnech 3. května 2006 až 7. června 2006 na základě čl. 19 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
   S cílem zlepšit podmínky dvoustranného obchodu se sýrem se Evropské společenství a Norské království dohodly na úpravě stávajících příslušných preferenčních kvót.
   Potvrzuji, že výsledky konzultací byly tyto:

               1.

               Norské království zvýší o 500 tun stávající roční celní kvótu s nulovou celní sazbou na dovozy sýra pocházejícího z Evropského společenství do Norska. Dodatečné množství se přidělí stávajícím dovozcům poměrně (tj. 12,5 % zvýšení stávajících kvót). Objem dodatečné celní kvóty bude 250 tun v roce 2006. Dodatečná kvóta bude otevřena co nejdříve, nejpozději však 1. listopadu 2006.

               2.

               Evropské společenství sloučí obě stávající roční celní kvóty s nulovou celní sazbou na dovozy sýra pocházejícího z Norska do Společenství (čísla kvót 09.4781 a 09.4782). Evropské společenství použije v rámci systému správy licencí své běžné předpisy týkající se správy této sloučené celní kvóty. Evropské společenství provede toto sloučení k 1. lednu 2007 na začátku druhého pololetí (1. leden 2007–30. červen 2007) správního roku této koncese (1. červenec 2006–30. červen 2007). Pokud by nebyly stávající kvóty na sýr vyčerpány během pololetí 1. červenec 2006–31. prosinec 2006, budou převedeny do pololetí 1. leden 2007–30. červen 2007.

               3.

               Pravidla původu pro účely provedení úprav uvedených v bodech 1 a 2 jsou stanovena v příloze IV výměny dopisů ze dne 2. května 1992. Odstavec 2 přílohy IV však odkazuje na seznam uvedený v příloze II protokolu 4 Dohody o Evropském hospodářském prostoru, který se má použít v souladu s přílohou I téhož protokolu, a nikoli na seznam v dodatku uvedený v odstavci 2 přílohy IV výměny dopisů ze dne 2. května 1992.

               4.

               Strany se dohodly, že přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, že celní kvóty budou spravovány takovým způsobem, aby se dovozy mohly uskutečňovat pravidelně a aby mohla být skutečně dovážena dohodnutá množství.

         Strany schválí tuto výměnu dopisů v souladu se svými vnitřními postupy.
   Mám tu čest Vám potvrdit, že Evropské společenství s obsahem tohoto dopisu souhlasí.
   Byl bych Vám zavázán, kdybyste mohl potvrdit, že vláda Norského království souhlasí s výše uvedenými skutečnostmi.“
   Mám tu čest Vám potvrdit, že vláda Norského království s obsahem Vašeho dopisu souhlasí.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.


title: Rozhodnutí Rady 2005/681/SVV ze dne 20. září 2005 o zřízení Evropské policejní akademie (EPA) a o zrušení rozhodnutí 2000/820/SVV

text:
               1.10.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 256/63

      ROZHODNUTÍ RADY 2005/681/SVV
   ze dne 20. září 2005
   o zřízení Evropské policejní akademie (EPA) a o zrušení rozhodnutí 2000/820/SVV
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. c) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada na zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 schválila zřízení Evropské policejní akademie (dále jen „EPA“), kde budou školeni vyšší úředníci policejních složek.

               (2)

               Evropská policejní akademie byla zřízena rozhodnutím Rady 2000/820/SVV (2).

               (3)

               Ukázalo se, že práce EPA by mohla být zlepšena, pokud by byla financována ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a kdyby se Služební řád úředníků Evropských společenství a Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství vztahoval na ředitele a zaměstnance sekretariátu EPA.

               (4)

               Závěry Rady ze dne 24. února 2005 proto vyzvaly k provedení výše uvedených změn, které vyžadují zrušení rozhodnutí 2000/820/SVV a jeho nahrazení novým rozhodnutím Rady o EPA.

               (5)

               EPA by měla i nadále plnit funkci sítě spojující vnitrostátní vzdělávací zařízení, mezi jejichž úkoly patří školení vyšších policejních úředníků členských států, v souladu s obecnými zásadami stanovenými v rozhodnutí 2000/820/SVV.

               (6)

               EPA by měla postupně plnit své úkoly podle cílů stanovených v ročních pracovních programech a s náležitým zohledněním dostupných zdrojů.

               (7)

               Je třeba provést řadu technických změn, jimiž se struktura EPA uvede do souladu s postupy stanovenými v rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie, Služebního řádu úředníků Evropských společenství a Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

               (8)

               Pokud jde o další ustanovení, ta jsou v maximální možné míře založena na rozhodnutí 2000/820/SVV.

               (9)

               Technické změny zahrnují změny ustanovení upravujících vztahy se třetími státy, činnost správní rady, úkoly ředitele, záležitosti zaměstnanců sekretariátu EPA, finanční požadavky, přístup k dokumentům a hodnocení.

               (10)

               Pro zajištění kontinuity jsou potřebná zvláštní přechodná ustanovení,

         ROZHODLA TAKTO:
   KAPITOLA I
   ZŘÍZENÍ, PRÁVNÍ SUBJEKTIVITA A SÍDLO
   Článek 1
   Zřízení
   1.   Zřizuje se Evropská policejní akademie (EPA). Je považována za nástupkyni EPA zřízené rozhodnutím 2000/820/SVV.
   2.   Aniž je dotčen budoucí vývoj, EPA pracuje jako síť propojující vnitrostátní vzdělávací zařízení v členských státech, mezi jejichž úkoly patří vzdělávání vyšších policejních úředníků a která za tímto účelem úzce spolupracují.
   3.   Úkolem EPA je provádět programy a podněty, o nichž rozhodne správní rada.
   Článek 2
   Právní subjektivita
   1.   EPA má právní subjektivitu.
   2.   EPA má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům a uzavírání smluv, jakou vnitrostátní právo daného státu přiznává právnickým osobám. EPA může zejména nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a být stranou soudních řízení.
   3.   Ve všech právních aktech a povinnostech zastupuje EPA ředitel.
   Článek 3
   Výsady a imunity
   Na ředitele EPA a zaměstnance jejího sekretariátu, s výjimkou zaměstnanců dočasně přidělených z členských zemí, se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.
   Článek 4
   Sídlo
   Sídlo EPA je v Bramshillu, ve Spojeném království.
   KAPITOLA II
   ÚČEL, CÍLE A ÚKOLY
   Článek 5
   Účel
   Účelem EPA je pomáhat při vzdělávání vyšších policejních úředníků členských států zlepšováním spolupráce mezi různými složkami, které ji tvoří. Podporuje a rozvíjí evropský přístup k hlavním problémům, kterým čelí členské státy v boji proti trestné činnosti, při předcházení trestné činnosti a při zachovávání veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti, zejména s ohledem na přeshraniční povahu těchto problémů.
   Článek 6
   Cíle
   Cíle EPA jsou tyto:

               1.

               prohloubit znalost vnitrostátních policejních systémů a struktur ostatních členských států a přeshraniční policejní spolupráci v rámci Evropské unie;

               2.

               zlepšit znalost mezinárodních nástrojů a nástrojů Unie, zejména v těchto oblastech:

                           a)

                           znalost o orgánech Evropské unie, jejich činnosti a úloze, jakož i mechanismech rozhodování a právních nástrojích Evropské unie, zejména pokud jde o jejich vliv na spolupráci donucovacích orgánů,

                           b)

                           znalost o cílech Europolu, jeho struktuře a činnosti, jakož i možnostech co nejvýraznějšího zlepšení spolupráce mezi Europolem a příslušnými donucovacími orgány členských států při boji proti organizované trestné činnosti,

                           c)

                           znalost o cílech, struktuře a činnosti Eurojustu;

               3.

               poskytnout odpovídající vzdělání ohledně dodržování demokratických záruk, zejména práva na obhajobu.

         Článek 7
   Úkoly
   Pro dosažení těchto cílů může EPA provádět zejména tyto činnosti:

               a)

               zajišťovat vzdělávací akce pro vyšší policejní úředníky založené na společných normách;

               b)

               přispívat k přípravě harmonizovaných programů vzdělávacích kurzů pro policisty na střední úrovni, policisty na střední úrovni v přímém výkonu a policisty v přímém výkonu, pokud jde o přeshraniční spolupráci mezi policejními složkami v Evropě, a pomáhat při vypracovávání vhodných vzdělávacích programů pro pokročilé, jakož i vytvářet a poskytovat vzdělávací kurzy pro školitele;

               c)

               poskytovat odborné vzdělání policistům, kteří mají klíčovou roli v boji proti přeshraniční trestné činnosti se zvláštním zřetelem na organizovanou trestnou činnost;

               d)

               rozšiřovat osvědčené postupy a výsledky výzkumu;

               e)

               vypracovat a poskytovat vzdělání pro přípravu policejních složek Evropské unie k účasti na nevojenském řešení krizí;

               f)

               vypracovat a poskytovat vzdělávání pro policejní orgány z kandidátských zemí, včetně vzdělávání policistů s klíčovými úkoly;

               g)

               usnadnit příslušné výměny a vysílání policistů v rámci vzdělávání;

               h)

               vyvinout elektronickou síť pro podporu EPA při plnění jejích povinností a dbát přitom na zavedení nezbytných bezpečnostních opatření;

               i)

               umožnit vyšším policejním úředníkům členských států získávat odpovídající jazykové znalosti.

         Článek 8
   Spolupráce s dalšími subjekty
   1.   EPA může spolupracovat s příslušnými subjekty Evropské unie v oblasti vynucování práva a v dalších příbuzných oblastech a s příslušnými vzdělávacími subjekty v Evropě.
   2.   EPA může spolupracovat s vnitrostátními vzdělávacími zařízeními států, které nejsou členy Evropské unie, zejména se vzdělávacími zařízeními kandidátských zemí, jakož i Islandu, Norska a Švýcarska.
   3.   Správní rada může zmocnit ředitele EPA ke sjednání dohod o spolupráci s jakýmkoli subjektem uvedeným v odstavci 1 a 2.
   Takové dohody o spolupráci mohou být uzavřeny pouze se zmocněním správní rady.
   Dohody o spolupráci se subjekty států, které nejsou členy Evropské unie, mohou být uzavřeny pouze po schválení Rady.
   4.   EPA může vzít v úvahu doporučení Europolu nebo pracovní skupiny policejních ředitelů členských států EU, aniž jsou dotčena pravidla pro přijetí pracovního programu EPA.
   KAPITOLA III
   ORGÁNY, ZAMĚSTNANCI A KONTAKTNÍ MÍSTA
   Článek 9
   Orgány
   Orgány EPA jsou:

               1.

               správní rada;

               2.

               ředitel, který řídí sekretariát EPA.

         Článek 10
   Správní rada
   1.   Správní rada je složena z jedné delegace z každého členského státu. Každá delegace má jeden hlas.
   2.   Členy správní rady jsou pokud možno ředitelé vnitrostátních vzdělávacích zařízení. Je-li několik ředitelů z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci. Správní radě předsedá zástupce členského státu, který právě předsedá Radě Evropské unie.
   3.   Zástupci Komise a Generálního sekretariátu Rady Evropské unie a Europolu jsou zváni k účasti na zasedáních jako pozorovatelé, kteří nehlasují.
   4.   Členy správní rady mohou doprovázet odborníci.
   5.   Ředitel EPA se účastní zasedání správní rady bez hlasovacího práva.
   6.   Správní rada se schází nejméně dvakrát ročně.
   7.   Pokud není v tomto rozhodnutí uvedeno jinak, správní rada rozhoduje dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů.
   8.   Správní rada přijme svůj jednací řád.
   9.   Správní rada přijme:

               a)

               společný plán odborné přípravy, vzdělávací moduly, vzdělávací metody a všechny další vzdělávací a technické nástroje;

               b)

               rozhodnutí o jmenování ředitele;

               c)

               návrh rozpočtu, jenž má být předložen Komisi, a to jednomyslně;

               d)

               pracovní program, který má být po konzultaci s Komisí předložen ke schválení Radě;

               e)

               výroční zprávu a pětiletou zprávu EPA, jež mají být předloženy Komisi a Radě, aby je vzala na vědomí a potvrdila;

               f)

               prováděcí pravidla platná pro zaměstnance EPA na návrh ředitele a po obdržení souhlasu Komise.

         10.   Správní rada může v případě nezbytné nutnosti rozhodnout o vytvoření pracovních skupin, které dávají doporučení, vytvářejí a navrhují strategie, vzdělávací koncepce a nástroje nebo poskytují jakékoli další poradenství, jež správní rada považuje za nezbytné. Správní rada vypracuje pravidla, jimiž se řídí vytváření a činnost pracovních skupin.
   11.   Správní rada uplatňuje ve vztahu ke řediteli pravomoci stanovené v čl. 13 odst. 3.
   12.   Aniž je dotčen odst. 9 písm. d) a e), pracovní program, roční zpráva o činnosti EPA a pětiletá zpráva EPA jsou pro informaci dále postoupeny Evropskému parlamentu a Komisi a jsou zveřejňovány.
   Článek 11
   Ředitel
   1.   Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu nejméně tří kandidátů předloženého výběrovou komisí na čtyřleté období, jež je možné jednou prodloužit.
   Správní rada stanoví pravidla pro výběr kandidátů. Před jejich vstupem v platnost Rada tato pravidla schválí.
   2.   Správní rada může rozhodnout o prodloužení funkčního období ředitele.
   3.   Správní rada může odvolat ředitele z funkce.
   4.   Ředitel je odpovědný za každodenní řízení práce EPA. Ředitel podporuje práci správní rady. Správní ředitel:

               a)

               vykonává ve vztahu k zaměstnancům pravomoci stanovené v čl. 13 odst. 3;

               b)

               provádí veškeré nezbytné kroky, včetně přijetí vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení, pro zajištění činnosti EPA v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí;

               c)

               sestavuje předběžný návrh rozpočtu, předběžný návrh výroční zprávy a předběžný návrh pracovního programu, jež mají být předloženy správní radě;

               d)

               plní rozpočet;

               e)

               udržuje spojení s příslušnými službami v členských státech;

               f)

               koordinuje provádění pracovního programu;

               g)

               plní všechny další funkce, jež mu přidělí správní rada.

         5.   Ředitel je odpovědný za svou činnost správní radě.
   6.   Požádá-li o to Rada, podá ředitel zprávu o plnění svých povinností. Stejně tak může ředitel tuto zprávu podat, požádá-li o to Evropský parlament.
   7.   Ředitel sjedná dohodu o sídle EPA s vládou hostitelského členského státu a předloží ji ke schválení správní radě.
   Článek 12
   Sekretariát EPA
   Sekretariát EPA je nápomocen EPA při plnění správních úkolů nezbytných pro její fungování a pro provádění ročního programu a případných doplňujících programů a podnětů.
   Článek 13
   Zaměstnanci sekretariátu EPA
   1.   Na ředitele EPA a na zaměstnance sekretariátu EPA přijaté po vstupu tohoto nařízení v platnost se vztahuje Služební řád úředníků Evropských společenství, Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a pravidla společně přijatá orgány Evropských společenství za účelem uplatnění tohoto služebního řádu a pracovního řádu.
   2.   Pro účely provádění nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví Služební řád úředníků a Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kterým se zavádějí zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (3) je EPA považována za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 Služebního řádu pro úředníky Evropských společenství.
   3.   EPA uplatňuje ve vztahu k zaměstnancům svého sekretariátu pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy, a to v souladu s čl. 10 odst. 11 a čl. 11 odst. 4 písm. a) tohoto rozhodnutí.
   4.   Zaměstnanci sekretariátu EPA sestávají z úředníků přidělených orgány ve smyslu Služebního řádu úředníků Evropských společenství, z odborníků přidělených členskými státy a jiných úředníků přijatých EPA a nezbytných k plnění jejích úkolů; všichni jsou přijati na dobu určitou.
   5.   Přidělení národních odborníků z členských států do sekretariátu EPA je v souladu s rozhodnutím Rady 2003/479/ES ze dne 16. června 2003 o pravidlech pro národní odborníky a vojenský personál přidělený do generálního sekretariátu Rady (4) s dohodami přijatými správní radou, které se použijí obdobně.
   Článek 14
   Kontaktní místa
   Národní kontaktní místo EPA může být zřízeno v každém členském státě. Aniž je dotčeno právo členského státu na takové uspořádání tohoto kontaktního místa, jaké považuje za vhodné, představuje kontaktní místo pokud možno delegace daného členského státu ve správní radě. Národní kontaktní místo zajistí účinnou spolupráci mezi EPA a vzdělávacími zařízeními.
   KAPITOLA IV
   FINANČNÍ POŽADAVKY
   Článek 15
   Rozpočet
   1.   Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy EPA ze subvence Společenství uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise).
   2.   Výdaje EPA zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, infrastrukturu a provoz.
   3.   Ředitel sestavuje odhad příjmů a výdajů EPA pro následující rozpočtový rok a spolu s předběžným plánem pracovních míst jej předkládá správní radě.
   4.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
   5.   Správní rada schválí návrh odhadu včetně předběžného plánu pracovních míst společně s předběžným pracovním programem, a každoročně je předá nejpozději do 31. března Komisi. Pokud má Komise proti návrhu odhadu námitky, konzultuje správní radu do 30 dnů po obdržení tohoto návrhu.
   6.   Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).
   7.   Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.
   8.   Rozpočtový orgán schvaluje položky subvencí pro EPA. Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst EPA.
   9.   Správní rada přijímá rozpočet EPA a plán pracovních míst. Stávají se konečnými po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se náležitě upraví.
   10.   Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije postup stanovený v odstavcích 5 až 9.
   11.   Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoliv projekt, který může mít významný finanční dopad na financování rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty vztahující se k nemovitostem, jako je nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
   12.   Oznámí-li některá složka rozpočtového orgánu svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.
   Článek 16
   Plnění a kontrola rozpočtu
   1.   Rozpočet EPA plní ředitel.
   2.   Nejpozději do 1. března po ukončení každého rozpočtového roku předá účetní EPA účetnímu Komise prozatímní účty spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) (finanční nařízení).
   3.   Nejpozději do 31. března po ukončení každého rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty EPA Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
   4.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům EPA podle článku 129 finančního nařízení vypracuje ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku a předloží ji správní radě k vyjádření.
   5.   Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní uzávěrce EPA.
   6.   Nejpozději do 1. července následujícího roku předá ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
   7.   Konečná účetní závěrka se zveřejní.
   8.   Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření nejpozději do 30. září. Současně zašle tuto odpověď správní radě.
   9.   Na doporučení Rady udělí Evropský parlament do 30. dubna druhého roku po roku, za který se uděluje absolutorium, řediteli EPA absolutorium za plnění rozpočtu za daný rozpočtový rok.
   Článek 17
   Finanční předpisy
   Správní rada přijme jednomyslně po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se smějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti EPA a po předchozím souhlasu Komise. Rozpočtový orgán je o těchto odchylkách informován.
   Článek 18
   Boj proti podvodům
   1.   V rámci boje proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na EPA bez omezení vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7).
   2.   EPA přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o interním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme vhodné předpisy vztahující se na ředitele EPA a zaměstnance sekretariátu EPA.
   3.   Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě nutnosti provádět místní šetření příjemce finančních prostředků poskytovaných EPA a pracovníků zodpovědných za jejich přidělování.
   KAPITOLA V
   RŮZNÁ USTANOVENÍ
   Článek 19
   Jazyky
   Na EPA se vztahují předpisy stanovené v nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (8). Roční zpráva pro Radu uvedená v čl. 10 odst. 9 písm. e) je vyhotovena v úředních jazycích orgánů Unie.
   Článek 20
   Přístup k dokumentům
   Na základě návrhu ředitele a nejpozději do šesti měsíců od doby, kdy toto rozhodnutí nabude účinku, přijme správní rada pravidla pro přístup k dokumentům EPA, přičemž zohlední zásady a omezení uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9).
   Článek 21
   Hodnocení
   1.   Do pěti let od nabytí účinku tohoto rozhodnutí a každých pět let poté zadá správní rada nezávislé externí hodnocení týkající se uplatňování tohoto rozhodnutí, jakož i činností vykonávaných EPA.
   2.   Každé hodnocení zhodnotí dopad tohoto rozhodnutí, užitečnost, důležitost, efektivitu a účinnost EPA i jejích pracovních postupů.
   3.   Správní rada obdrží hodnocení a vydá Komisi doporučení ohledně struktury a pracovních postupů EPA. Toto hodnocení i doporučení je součástí pětileté zprávy, jež musí být sestavena podle postupu stanoveného v čl. 10 odst. 9 písm. e).
   Článek 22
   Rozhodnutí Rady
   Při postupu podle čl. 8 odst. 3, čl. 10 odst. 9 písm. d) a e), čl. 11 odst. 1 a čl. 16 odst. 9 Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou hlasů svých členů.
   KAPITOLA VI
   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
   Článek 23
   Univerzální právní nástupnictví
   1.   EPA se po zřízení tímto rozhodnutím stává univerzálním právním nástupcem pro všechny smlouvy, které uzavřela, všechny závazky, které přijala a všechen majetek, který nabyla EPA zřízená rozhodnutím 2000/820/SVV.
   2.   Aniž je dotčen čl. 11 odst. 7, dohoda o sídle uzavřená na základě čl. 4 odst. 1 rozhodnutí 2000/820/SVV zůstane až do zrušení v platnosti pro EPA zřízenou tímto rozhodnutím.
   Článek 24
   Ředitel a zaměstnanci
   1.   Ředitel jmenovaný na základě čl. 4 odst. 2 rozhodnutí 2000/820/SVV je po zbývající dobu svého funkčního období ředitelem ve smyslu článku 11 tohoto rozhodnutí.
   2.   Pokud nechce nebo není schopen jednat v souladu s odstavcem 1, správní rada jmenuje prozatímního ředitele na dobu nejdéle 18 měsíců, a to podle postupu pro jmenování stanoveného v čl. 11 odst. 1 tohoto rozhodnutí.
   3.   Pracovní smlouvy uzavřené před přijetím tohoto rozhodnutí jsou dodrženy.
   4.   Přidělení národní odborníci, kteří jsou zařazení do EPA zřízené na základě rozhodnutí 2000/820/SVV, mají právo pokračovat ve svém přidělení do EPA v souladu s pravidly uvedenými v čl. 13 odst. 5 tohoto rozhodnutí.
   Článek 25
   Rozpočet
   1.   Postup udělení absolutoria za rozpočty, stanovený na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV, se provádí v souladu s finančním nařízením přijatým na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV.
   2.   Všechny výdaje vyplývající ze závazků přijatých EPA v souladu s finančním nařízením přijatým na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV před vstupem tohoto nařízení v platnost, které dosud nebyly uhrazeny, budou kryty z rozpočtu EPA stanoveného tímto rozhodnutím.
   3.   Před uplynutím lhůty devíti měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost stanoví správní rada jednomyslně částku pro pokrytí výdajů uvedených v odstavci 2. Odpovídající částka, financovaná z kumulovaného přebytku rozpočtů schválených na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV, bude převedena do rozpočtu na rok 2006 stanoveného tímto rozhodnutím a tvoří účelově vázaný příjem určený ke krytí těchto výdajů.
   Nejsou-li přebytky dostatečné pro pokrytí výdajů uvedených v odstavci 2, poskytnou členské státy nezbytné finanční prostředky na základě rozhodnutí 2000/820/SVV.
   4.   Zbytek přebytku rozpočtů schválených na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV bude vrácen zpět členským státům. Částka, která má být vyplacena každému z členských států, se vypočítá na základě ročních příspěvků členských států do rozpočtů EPA stanovených podle čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 2000/820/SVV.
   Zbytek se členským státům vyplatí během tří měsíců po stanovení částky uvedené v odstavci 3 a po dokončení postupů udělení absolutoria za rozpočty schválené na základě čl. 5 odst. 3 rozhodnutí 2000/820/SVV.
   5.   EPA pokračuje v provádění projektů financovaných Společenstvím, na nichž se účastní EPA zřízená na základě rozhodnutí 2000/820/SVV, a to včetně projektů schválených v rámci programů CARDS a MEDA.
   Článek 26
   Pracovní program a roční zpráva
   1.   Roční program dalšího vzdělávání přijatý na základě článku 3 rozhodnutí 2000/820/SVV je považován za pracovní program podle čl. 10 odst. 9 písm. d), a to s výhradou všech změn přijatých v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí.
   2.   Roční zpráva o činnosti EPA pro rok 2005 se sestaví podle postupu uvedeného v článku 3 rozhodnutí 2000/820/SVV.
   Článek 27
   Institucionální úpravy
   1.   Za účelem provedení přechodných ustanovení tohoto rozhodnutí nahradí správní rada vytvořená na základě článku 10 tohoto rozhodnutí správní radu vytvořenou na základě rozhodnutí 2000/820/SVV.
   2.   Odchylně od článku 28 tohoto rozhodnutí zůstanou pro účely provedení přechodných ustanovení tohoto rozhodnutí v platnosti příslušná ustanovení rozhodnutí 2000/820/SVV a všechna pravidla a předpisy přijaté pro jejich provedení.
   Článek 28
   Opatření, jež musí být připravena před vstupem v platnost
   Správní rada vytvořená na základě rozhodnutí 2000/820/SVV a ředitel jmenovaný na základě tohoto rozhodnutí připraví přijetí těchto nástrojů:

               a)

               jednací řád správní rady uvedený v čl. 10 odst. 8;

               b)

               prováděcí pravidla platná pro zaměstnance EPA uvedená v čl. 10 odst. 9 písm. f);

               c)

               pravidla pro výběr kandidátů uvedená v čl. 11 odst. 1;

               d)

               opatření uvedená v čl. 11 odst. 4 písm. b);

               e)

               finanční předpisy platné pro EPA uvedená v článku 17;

               f)

               opatření stanovená v čl. 18 odst. 2 a

               g)

               pravidla pro přístup k dokumentům EPA uvedená v článku 20.

         KAPITOLA VII
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 29
   Zrušení
   Aniž je dotčena kapitola VI tohoto rozhodnutí, zrušuje se rozhodnutí 2000/820/SVV.
   Článek 30
   Nabytí účinku
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 1. ledna 2006. Článek 28 se však použije od prvního dne po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 31
   Zveřejnění
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. září 2005.

            Za Radu

         M. BECKETT

            předsedkyně

      (1)  Stanovisko ze dne 12. dubna 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 336, 30.12.2000, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2004/567/SVV (Úř. věst. L 251, 27.7.2004, s. 20).

      (3)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 160, 28.6.2003, s. 72. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/240/ES (Úř. věst. L 74, 12.3.2004, s. 17).

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (7)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (8)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

      (9)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (ECB/2003/4)

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0004

Úřední věstník L 078 , 25/03/2003 S. 0016 - 0019

		Rozhodnutí Evropské centrální bankyze dne 20. března 2003o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek(ECB/2003/4)(2003/205/ES)RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 106 odst. 1 této smlouvy a na článek 16 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,vzhledem k těmto důvodům:(1) Čl. 106 odst. 1 Smlouvy a článek 16 statutu stanoví, že Evropská centrální banka (ECB) má výlučné právo povolovat vydávání bankovek ve Společenství. Uvedené články rovněž stanoví, že tyto bankovky mohou vydávat ECB a národní centrální banky. Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura [1] uvedou ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států do oběhu eurobankovky.(2) Evropský měnový institut (EMI) provedl přípravnou práci pro výrobu a vydávání eurobankovek, a zejména v souvislosti s návrhy eurobankovek usnadnil uživatelům rozeznávání a přijímání nominálních hodnot a specifikací nových eurobankovek tím, že zohlednil specifické vizuální a technické požadavky evropských sdružení uživatelů bankovek.(3) ECB je jako nástupce EMI držitelem autorského práva k návrhům eurobankovek, jímž byl původně EMI. ECB a národní centrální banky jednající jejím jménem mohou uplatňovat toto autorské právo ve vztahu k reprodukcím, jejichž vydávání nebo šíření představuje porušení tohoto autorského práva, mimo jiné například reprodukce, které mohou nepříznivě ovlivňovat dobrou pověst eurobankovek.(4) Právo ECB a národních centrálních bank vydávat eurobankovky zahrnuje i pravomoc přijímat veškerá právní opatření nezbytná k ochraně integrity eurobankovek jako platebního prostředku. ECB by měla přijmout opatření k dosažení minimální úrovně ochrany ve všech zúčastněných členských státech, a zajistit tak, že veřejnost dokáže rozlišit pravé eurobankovky od reprodukcí. Je tedy nezbytné stanovit společná pravidla pro povolování reprodukce eurobankovek.(5) Ustanoveními tohoto rozhodnutí není dotčeno použití trestněprávních předpisů, zejména v souvislosti s paděláním.(6) Reprodukce eurobankovek v elektronické podobě by měly být považovány za přípustné pouze tehdy, přijme-li jejich výrobce vhodná technická opatření, aby zabránil jejich tištění, pokud by veřejnost mohla tyto tištěné reprodukce zaměnit s pravými eurobankovkami.(7) Pravomoc přijímat opatření na ochranu integrity eurobankovek jako platebního prostředku zahrnuje pravomoc přijmout jednotná pravidla pro výměnu poškozených eurobankovek mezi národními centrálními bankami. V rámci těchto pravidel jsou stanoveny některé kategorie eurobankovek, které by národní centrální banky měly stáhnout z oběhu, pokud jim budou předloženy k výměně.(8) Část původní eurobankovky, která musí být předložena, aby ji bylo možné vyměnit, musí splňovat stanovené minimální rozměry. Tyto rozměry by měly být vyjádřeny jako procentní podíl povrchové plochy původní eurobankovky před poškozením, aby se zabránilo zkreslení rozměrů, například v případech, kdy k poškození eurobankovky došlo zmenšením jejích rozměrů.(9) Pro podporu řádné manipulace s ochrannými zařízeními proti krádeži bankovek je vhodné, aby všem, kdo zacházejí s bankovkami v rámci své profesionální činnosti a žádají národní centrální banky o výměnu eurobankovek poškozených ochranným zařízením proti krádeži, účtovaly národní centrální banky poplatek jako náhradu za analýzu provedenou v souvislosti s výměnou těchto eurobankovek.(10) Tento poplatek se neúčtuje, pokud k poškození došlo v důsledku pokusu o loupež nebo krádež či v důsledku dokonané loupeže nebo krádeže; aby se zabránilo bezvýznamným poplatkům, účtuje se poplatek pouze v případě, kdy je k výměně předložen určitý minimální počet poškozených eurobankovek.(11) Eurobankovky, které byly poškozeny ve velkém počtu při použití ochranných zařízení proti krádeži, by se měly k výměně předložit v souborech skládajících se z určitého minimálního počtu eurobankovek.(12) Výhradní právo ECB povolovat vydávání eurobankovek ve Společenství zahrnuje též pravomoc stahovat eurobankovky z oběhu a stanovit jednotná pravidla, na základě nichž mohou ECB a národní centrální banky stahování eurobankovek z oběhu provádět.(13) Z důvodů jasnosti a právní jistoty je vhodné kodifikovat rozhodnutí ECB/2001/7 ze dne 30. srpna 2001 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek [2], ve znění rozhodnutí ECB/2001/14 [3], a učinit úkoly ECB a národních centrálních bank týkající se pravidel reprodukce, výměny a stahování eurobankovek transparentnějšími,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Nominální hodnoty a specifikace1. První série eurobankovek obsahuje bankovky v sedmi nominálních hodnotách od 5 EUR do 500 EUR, znázorňující téma "evropské epochy a umělecké slohy" s těmito základními specifikacemi.Nominální hodnota (v eurech) | Rozměry | Převažující barva | Téma |5 | 120 × 62 mm | Šedá | Antika |10 | 127 × 67mm | Červená | Románský sloh |20 | 133 × 72 mm | Modrá | Gotika |50 | 140 × 77 mm | Oranžová | Renesance |100 | 147 × 82 mm | Zelená | Baroko a rokoko |200 | 153 × 82 mm | Žlutohnědá | Architektura užívající železo a sklo |500 | 160 × 82 mm | Fialová | Moderní architektura 20. století |2. Série eurobankovek v sedmi nominálních hodnotách nese na přední straně (líc) vyobrazení portálů a oken a na zadní straně (rub) vyobrazení mostů. Bankovky všech sedmi nominálních hodnot zachycují znaky typické pro jednotlivé zmíněné evropské umělecké slohy. Bankovky dále obsahují tyto grafické prvky: symbol Evropské unie, název měny v latinské a řecké abecedě, zkratky ECB v jednotlivých úředních jazycích, symbol © označující skutečnost, že autorské právo náleží ECB, a podpis prezidenta ECB.Článek 2Pravidla reprodukce eurobankovek1. "Reprodukcí" se rozumí jakékoliv hmotné i nehmotné vyobrazení, které napodobuje eurobankovku uvedenou v článku 1 či její část nebo části jejích jednotlivých grafických prvků, jakými jsou mimo jiné barva, rozměry a užitá písmena nebo symboly, pokud se takovéto vyobrazení může podobat eurobankovce nebo může vyvolat celkový dojem, že se jedná o eurobankovku, bez ohledu na:a) velikost vyobrazení; nebob) materiály nebo postupy použité k jeho výrobě; neboc) skutečnost, zda k vyobrazení byly nebo nebyly přidány prvky nebo ilustrace, které nepocházejí z bankovek; nebod) skutečnost, zda došlo ke změně grafických prvků eurobankovky, jako například písmen nebo symbolů, či nikoli.2. Reprodukce, které by mohla veřejnost zaměnit s pravými eurobankovkami, se považují za protiprávní.3. Za přípustné se považují reprodukce splňující následující podmínky, neboť u těchto reprodukcí není nebezpečí, že by je veřejnost mohla zaměnit s pravými eurobankovkami:a) jednostranné reprodukce eurobankovky uvedené v článku 1, pokud rozměry reprodukce činí nejméně 125 % délky i šířky nebo nejvýše 75 % délky i šířky dané eurobankovky uvedené v článku 1 nebob) oboustranné reprodukce eurobankovky uvedené v článku 1, pokud rozměry reprodukce činí nejméně 200 % délky i šířky nebo nejvýše 50 % délky i šířky dané eurobankovky uvedené v článku 1 neboc) reprodukce jednotlivých grafických prvků eurobankovky uvedené v článku 1, pokud není tento grafický prvek zobrazen na pozadí připomínajícím bankovku nebod) jednostranné reprodukce zobrazující část lícní nebo rubové strany eurobankovky, pokud je tato část menší než jedna třetina lícní nebo rubové strany původní eurobankovky uvedené v článku 1 neboe) reprodukce vytvořené z materiálu, který je zřetelně jiný než papír a který vypadá zřetelně jinak než materiál používaný k výrobě bankovek nebof) nehmotné reprodukce zpřístupněné elektronicky na webových stránkách, kabelově nebo bezdrátově nebo jakýmkoli jiným způsobem umožňujícím jednotlivcům ze strany veřejnosti přístup k těmto nehmotným reprodukcím z místa a v době, které si zvolí, za předpokladu, že:- přes reprodukci je úhlopříčně vytištěno slovo SPECIMEN písmem typu Arial nebo podobným typem písma. Délka slova SPECIMEN činí nejméně 75 % délky reprodukce, výška slova SPECIMEN nejméně 15 % šířky reprodukce; slovo SPECIMEN má neprůhlednou (výraznou) barvu kontrastující s dominantní barvou příslušné eurobankovky uvedené v článku 1, a- rozlišení elektronické reprodukce nepřesahuje v její původní velikosti 72 dpi (bodů na palec).4. ECB a národní centrální banky na základě písemné žádosti potvrdí, že reprodukce, které nesplňují podmínky odstavce 3, avšak nemohou být veřejností zaměněny s pravými eurobankovkami uvedenými v článku 1, jsou rovněž přípustné. Pokud se reprodukce vyrábí pouze na území jednoho zúčastněného členského státu, podává se výše uvedená žádost národní centrální bance tohoto členského státu. Ve všech ostatních případech se žádosti podávají ECB.5. Pravidla reprodukce eurobankovek se rovněž použijí na eurobankovky, které byly staženy z oběhu nebo ztratily podle tohoto rozhodnutí statut zákonného platidla.Článek 3Výměna poškozených eurobankovek1. Národní centrální banky vymění na požádání a za podmínek stanovených v odstavci 2 poškozené pravé eurobankovky, které jsou zákonným platidlem,a) po předložení více než 50 % eurobankovky; nebob) po předložení 50 % nebo méně než 50 % eurobankovky, jestliže žadatel prokáže, že chybějící části byly zničeny.2. Kromě odstavce 1 se na výměnu poškozených eurobankovek dále použijí tyto doplňující podmínky:a) pokud existuje pochybnost o právním nároku žadatele na eurobankovky nebo o pravosti eurobankovek, prokáže žadatel svou totožnost;b) pokud jsou předložené eurobankovky zabarveny, znečištěny nebo napuštěny, poskytne žadatel písemné vysvětlení původu zabarvení, znečištění nebo napuštění;c) pokud byly bankovky odbarveny aktivací zařízení na ochranu proti krádeži a jsou předkládány těmi, kdo s bankovkami zacházejí v rámci své profesionální činnosti podle čl. 6 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání [4], uvedou ti, kdo s bankovkami zacházejí v rámci své profesionální činnosti, písemně důvody a druh neutralizace;d) pokud byly eurobankovky poškozeny ve velkém počtu při použití ochranných zařízení proti krádeži, předloží se v souborech po 100 kusech eurobankovek za předpokladu, že množství předkládaných eurobankovek postačuje k vytvoření takových souborů.3. Bez ohledu na výše uvedené:a) pokud národní centrální banky vědí nebo mají dostatečný důvod se domnívat, že eurobankovky byly poškozeny úmyslně, odmítnou jejich výměnu a zadrží tyto eurobankovky, aby zabránily návratu těchto eurobankovek do oběhu nebo aby zabránily žadateli předložit takové bankovky k výměně v jiné národní centrální bance. Avšak národní centrální banky vymění poškozené eurobankovky, pokud vědí nebo mají dostatečný důvod se domnívat, že žadatel jedná v dobré víře nebo pokud žadatel může prokázat, že jedná v dobré víře. Mírně poškozené eurobankovky, např. popsané poznámkami, čísly nebo krátkými větami, se v zásadě nepovažují za úmyslně poškozené; ab) pokud národní centrální banky vědí nebo mají dostatečný důvod se domnívat, že byl spáchán trestný čin, odmítnou výměnu poškozených eurobankovek a zadrží tyto eurobankovky proti potvrzení o příjmu poškozené bankovky, aby mohly být jako důkaz postoupeny příslušným orgánům a použity k zahájení vyšetřování trestného činu nebo předloženy v již probíhajícím vyšetřování trestného činu. Pokud příslušné orgány nerozhodnou jinak, vrátí se zadržené bankovky na konci vyšetřování žadateli a mohou být potom předloženy k výměně.Článek 4Stanovení poplatku za výměnu poškozených eurobankovek1. Národní centrální banky účtují poplatek těm, kdo s bankovkami zacházejí v rámci své profesionální činnosti, pokud tyto osoby žádají národní centrální banky v souladu s článkem 3 o výměnu eurobankovek, které jsou zákonným platidlem a které byly poškozeny při použití ochranného zařízení proti krádeži.2. Poplatek činí 10 centů za poškozenou eurobankovku.3. Poplatek se vyměřuje pouze při výměně alespoň 100 poškozených bankovek. Poplatek se vyměřuje za všechny vyměňované eurobankovky.4. Poplatek se nevyměřuje, jestliže byly eurobankovky poškozeny v souvislosti s pokusem o loupež nebo krádež či s dokonanou loupeží nebo krádeží.Článek 5Stahování eurobankovek z oběhuStahování určité nominální hodnoty nebo série eurobankovek z oběhu upraví rozhodnutí Rady guvernérů, zveřejněné pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných sdělovacích prostředcích. Rozhodnutí musí obsahovat alespoň tyto údaje:- nominální hodnotu nebo sérii eurobankovek, jež mají být staženy z oběhu, a- dobu, po kterou bude možné bankovky vyměňovat, a- den, kterým nominální hodnota nebo série eurobankovek ztrácí statut zákonného platidla, a- způsob nakládání s eurobankovkami předloženými po skončení lhůty pro stahování z oběhu nebo poté, co ztratí statut zákonného platidla.Článek 6Závěrečná ustanovení1. Zrušují se rozhodnutí ECB/2001/7 a ECB/2001/14.2. Odkazy na rozhodnutí ECB/1998/6 [5], ECB/1999/2 [6], ECB/2001/7 a ECB/2001/14 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.3. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 20. března 2003.Za Radu guvernérů ECBWillem F. Duisenberg[1] Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.[2] Úř. věst. L 233, 31.8.2001, s. 55.[3] Úř. věst. L 5, 9.1.2002, s. 26.[4] Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6.[5] Rozhodnutí ECB/1998/6 ze dne 7. července 1998 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek, Úř. věst. L 8, 14.1.1999, s. 36.[6] Rozhodnutí ECB/1999/2 ze dne 26. srpna 1999, kterým se mění rozhodnutí ECB/1998/6 ze dne 7. července 1998 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek, Úř. věst. L 258, 5.10.1999, s. 29.--------------------------------------------------


title: 2011/897/EU: Rozhodnutí Evropské rady ze dne 19. prosince 2011 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
               29.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 345/21

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY
   ze dne 19. prosince 2011
   o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
   (2011/897/EU)
   EVROPSKÁ RADA,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.2 tohoto protokolu,
   s ohledem na doporučení Rady Evropské unie (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
   s ohledem na stanovisko Rady guvernérů Evropské centrální banky (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dopisem ze dne 10. listopadu 2011 oznámil prezident Evropské centrální banky, pan Mario DRAGHI, rozhodnutí pana Lorenza BINIHO SMAGHIHO odstoupit z funkce ve Výkonné radě s účinkem ke skončení dne 31. prosince 2011. Proto je třeba jmenovat nového člena Výkonné rady Evropské centrální banky.

               (2)

               Evropská rada si přeje jmenovat pana Benoîta COEURÉ, neboť podle jejího názoru splňuje všechny požadavky uvedené v čl. 283 odst. 2 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Benoît COEURÉ je jmenován členem Výkonné rady Evropské centrální banky na funkční období osmi let ode dne 1. ledna 2012.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Evropskou radu

            předseda

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      (2)  Stanovisko ze dne 14. prosince 2011 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (3)  Stanovisko ze dne 8. prosince 2011 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).


title: Rozhodnutí Rady 2013/87/SZBP ze dne 18. února 2013 o zahájení vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali)

text:
               19.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/27

         ROZHODNUTÍ RADY 2013/87/SZBP
   ze dne 18. února 2013
   o zahájení vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/34/SZBP ze dne 17. ledna 2013 o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. prosince 2012 zaslal prezident Republiky Mali vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku zvací dopis vítající nasazení vojenské výcvikové mise EU v Mali.

               (2)

               Dne 17. ledna 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/34/SZBP.

               (3)

               V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní provádění tohoto rozhodnutí, a proto se nepodílí na financování této mise,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Plán mise a pravidla zapojení týkající se vojenské mise EU s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) se schvaluje.
   Článek 2
   EUTM Mali se zahajuje dne 18. února 2013.
   Článek 3
   Velitel mise EUTM Mali se s okamžitým účinkem zmocňuje zahájit plnění EUTM Mali.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 18. února 2013.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 14, 18.1.2013, s. 19.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/785 ze dne 20. dubna 2015 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými arabskými emiráty o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               21.5.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/785
   ze dne 20. dubna 2015
   o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými arabskými emiráty o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 (1) převedlo položku týkající se Spojených arabských emirátů z přílohy I do přílohy II nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (2).

               (2)

               Položku týkající se Spojených arabských emirátů provází poznámka pod čarou, která stanoví, že se osvobození od vízové povinnosti použije ode dne vstupu v platnost dohody o osvobození od vízové povinnosti, která má být uzavřena s Evropskou unií.

               (3)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání se Spojenými arabskými emiráty směřujících k uzavření dohody mezi Evropskou unií a Spojenými arabskými emiráty o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (4)

               Jednání o dohodě byla zahájena dne 5. listopadu 2014 a úspěšně dokončena jejím parafováním ve formě výměny dopisů dne 20. listopadu 2014.

               (5)

               Dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie. Dohoda by měla být prováděna prozatímně ode dne podpisu do dokončení postupů nezbytných pro její formální uzavření.

               (6)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými arabskými emiráty o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“) jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Prohlášení připojená k tomuto rozhodnutí se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Dohoda je prováděna prozatímně ode dne podpisu (5) do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 20. dubna 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. DŪKLAVS

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67).

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Den podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2006/541/ES: Rozhodnutí Komise ze dne  20. července 2006 , kterým se nahrazuje příloha rozhodnutí 2005/769/ES, kterým se stanoví pravidla pro zadávání veřejných zakázek na potravinovou pomoc nevládními organizacemi, které jsou Komisí zmocněny k nákupu a mobilizaci produktů, které mají být dodány podle nařízení Rady (ES) č. 1292/96

text:
               4.8.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 214/50

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 20. července 2006,
   kterým se nahrazuje příloha rozhodnutí 2005/769/ES, kterým se stanoví pravidla pro zadávání veřejných zakázek na potravinovou pomoc nevládními organizacemi, které jsou Komisí zmocněny k nákupu a mobilizaci produktů, které mají být dodány podle nařízení Rady (ES) č. 1292/96
   (2006/541/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1292/96 ze dne 27. června 1996 o politice potravinové pomoci, jejím řízení a zvláštních opatřeních na podporu zajišťování potravin (1), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Komise 2005/769/ES ze dne 27. října 2005, kterým se stanoví pravidla pro zadávání veřejných zakázek na potravinovou pomoc nevládními organizacemi, které jsou Komisí zmocněny k nákupu a mobilizaci produktů, které mají být dodány podle nařízení Rady (ES) č. 1292/96, a kterým se zrušuje její rozhodnutí ze dne 3. září 1998 (2), stanoví pravidla pro zadávání veřejných zakázek na potravinovou pomoc nevládními organizacemi, které jsou Komisí zmocněny k nákupu a mobilizaci produktů, které mají být dodány podle nařízení (ES) č. 1292/96.

               (2)

               Nařízení (ES) č. 2110/2005 uvolňuje podmínky pro poskytování pomoci v rámci vnější pomoci Společenství a příslušným způsobem mění nařízení (ES) č. 1292/96, pokud jde o pravidla původu nakupovaného zboží a pravidla státní příslušnosti pro účast v nabídkových řízeních.

               (3)

               Ve snaze upřednostnit nákupy na místním nebo regionálním trhu by mělo být vyjasněno, že požadavky, které jsou stanoveny ve sděleních Komise o vlastnostech (3) a balení (4) produktů dodávaných jako potravinová pomoc Společenství, by mělo splňovat pouze zboží zakoupené na trhu Společenství, zatímco zboží nakoupené na místním nebo regionálním trhu by mělo splňovat místní normy, pokud existují, nebo mezinárodně uznávané normy.

               (4)

               Uvolnění podmínek pro poskytování pomoci vyžaduje větší pružnost smluvních dodacích podmínek, a proto je třeba stanovit, aby všechny výzvy k podávání nabídek a všechny smlouvy o dodání zveřejněné nebo uzavřené nevládními organizacemi ohledně zboží, které má být dodáno jako potravinová pomoc, obsahovaly dodací podmínky, které jsou v souladu s posledním vydáním Mezinárodních dodacích podmínek (Incoterms) vydaných Mezinárodní obchodní komorou (5).

               (5)

               Je proto třeba přijmout ustanovení o inspekci zboží a dodání mezinárodně uznaným dohlížecím subjektem.

               (6)

               Rozhodnutí 2005/769/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (7)

               Podle článku 29 nařízení (ES) č. 1292/96 bude o současném opatření informován Výbor pro zajišťování potravin a potravinovou pomoc,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Příloha rozhodnutí 2005/769/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. července 2006.

            Za Komisi

         Louis MICHEL

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 166, 5.7.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 291, 5.11.2005, s. 24.

      (3)  Úř. věst. C 312, 31.10.2000, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 267, 13.9.1996, s. 1.

      (5)  http://www.iccwbo.org

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA
            Nevládní organizace, jež je příjemcem pomoci Společenství, odpovídá za dodržování následujících pravidel pro nákup produktů, které mají být dodány podle nařízení (ES) č. 1292/96 jako potravinová pomoc Společenství, aniž jsou dotčeny dodatečné požadavky finančního řízení zahrnuté ve smlouvě uzavřené s příjemcem za účelem provádění politiky potravinové pomoci.
            1.   MÍSTO NÁKUPU ZBOŽÍ
            V závislosti na podmínkách stanovených pro konkrétní dodávku se dodávané produkty kupují v zemi přijímající pomoc nebo v jedné z rozvojových zemí uvedených na seznamu v příloze nařízení (ES) č. 1292/96, která patří pokud možno do stejné zeměpisné oblasti jako země přijímající pomoc, nebo v členském státě Evropského společenství.
            Původ dodávek a materiálů se určí v souladu s pravidly původu a souvisejícími odchylkami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 (1).
            Ve výjimečných případech a v souladu s postupem stanoveným v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/96 může Komise povolit nákup produktů na trhu země, která není uvedena v příloze nařízení (ES) č. 1292/96, nebo členského státu Evropského společenství.
            2.   VLASTNOSTI PRODUKTŮ
            Produkty by měly pokud možno co nejvíce odpovídat stravovacím zvyklostem obyvatelstva přijímací země. V co největší možné míře by tedy měla být dána přednost nákupu v zemi, v níž je opatření prováděno, nebo v sousední zemi.
            Vlastnosti produktů a jejich balení splňují normy jakosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech země původu a/nebo země určení podle toho, která země má přísnější normy jakosti. Jestliže místní právní předpisy neexistují, dodržují se v co největší možné míře mezinárodně uznávané normy, například Codex Alimentarius.
            Jestliže jsou produkty zakoupeny v Evropském společenství, odpovídají jejich vlastnosti požadavkům stanoveným ve sdělení Komise o vlastnostech produktů, které mají být dodávány jako potravinová pomoc Společenství (2). Kromě toho musí jejich balení odpovídat požadavkům stanoveným ve sdělení Komise o balení produktů, které mají být dodávány jako potravinová pomoc Společenství (3).
            3.   PRAVIDLA STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI
            Způsobilost k účasti v nabídkovém řízení se určí v souladu s pravidly způsobilosti a souvisejícími odchylkami stanovenými v nařízení (ES) č. 2110/2005.
            Účastník nabídkového řízení musí být řádně zaregistrován a musí být schopen předložit o tom na vyžádání důkaz.
            4.   DŮVODY PRO VYLOUČENÍ Z ÚČASTI V NABÍDKOVÉM ŘÍZENÍ A ZE ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK
            4.1   Důvody pro vyloučení z účasti v nabídkovém řízení
            Účastníci jsou vyloučeni z účasti v nabídkovém řízení, pokud:

                        a)

                        byl na ně prohlášen konkurz nebo jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, zastavili podnikatelskou činnost, je vůči nim vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v podobné situaci;

                        b)

                        byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;

                        c)

                        se dopustili vážného profesního pochybení, které bylo příjemcem grantu prokazatelně zjištěno;

                        d)

                        nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu příjemce grantu, ve kterém se má uskutečnit zakázka;

                        e)

                        byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, účast ve zločinné organizaci nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství;

                        f)

                        u nich bylo v souvislosti s jiným řízením při zadávání zakázek nebo řízením o poskytování grantů financovaných z rozpočtu Společenství zjištěno vážné porušení smlouvy nedodržením jejich smluvních závazků.

                  Účastníci musí potvrdit, že se nenacházejí v žádné z výše uvedených situací.
            4.2   Vyloučení ze zadávání zakázek
            Zakázky nelze zadávat účastníkům, kteří při nabídkovém řízení:

                        a)

                        jsou v situaci střetu zájmů;

                        b)

                        předložili nesprávné prohlášení při poskytování informací požadovaných příjemcem grantu jako podmínky pro účast ve výběrovém řízení nebo tyto informace nepředložili.

                  5.   NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ
            5.1   Obecná ustanovení
            Nevládní organizace vyhlásí mezinárodní otevřené nabídkové řízení pro smlouvy na dodávky v hodnotě nejméně 150 000 EUR. V případě mezinárodního otevřeného nabídkového řízení nevládní organizace zveřejní oznámení o nabídkovém řízení ve všech vhodných médiích, zejména na webové stránce nevládní organizace, v mezinárodním tisku a celostátním tisku země, ve které se opatření provádí, nebo v jiných specializovaných periodikách.
            Zakázky na dodávky v hodnotě nejméně 30 000 EUR, avšak méně než 150 000 EUR, by se měly udělovat prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení zveřejňovaného na místní úrovni. V případě místních otevřených nabídkových řízení se oznámení o nabídkovém řízení zveřejní ve všech vhodných médiích, avšak pouze v zemi, ve které se opatření provádí. Ostatním způsobilým dodavatelům však musí být poskytnuty stejné příležitosti jako místním podnikům.
            Zakázky na dodávky v hodnotě menší než 30 000 EUR se musí zadávat prostřednictvím soutěžního vyjednávacího řízení bez zveřejnění, ve kterém nevládní organizace konzultuje nejméně tři dodavatele podle svého výběru a vyjednává s jedním nebo s více z nich podmínky zakázky.
            Zakázky na dodávky o hodnotě nižší než 5 000 EUR mohou být zadány ve vyjednávacím řízení na základě jediné nabídky.
            Lhůty pro předkládání nabídek a žádostí o účast musí být dostatečně dlouhé, aby poskytly zúčastněným stranám přiměřenou a dostatečnou dobu na přípravu a podání nabídek.
            Jestliže nevládní organizace využívá ústředního nákupčího jako poskytovatele služeb v souladu s bodem 8.4 přílohy IV ‚Zadávání veřejných zakázek příjemci grantů v rámci vnějších akcí Evropského společenství‘, vybírá ho v souladu s postupy pro zakázky na služby stanovené v bodech 4.1 a 4.2 dané přílohy. Ústřední nákupčí je povinen dodržovat při nákupu potravinové pomoci na trhu pravidla a podmínky tohoto rozhodnutí a jeho přílohy.
            5.2   Vyjednávací řízení na základě jediné nabídky
            Příjemce může použít vyjednávací řízení na základě jediné nabídky v následujících případech:

                        a)

                        když z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které příjemce nemohl předvídat ani mu je nelze přičítat, je nemožné dodržet lhůty pro řízení uvedená v bodě 5.1. Okolnosti, které opodstatňují krajní naléhavost, nesmí být v žádném případě způsobené příjemcem.
                        Má se za to, že akce prováděné v situacích, které Komise označila za krizové, splňují požadavky na krajní naléhavost. Komise informuje příjemce o existenci krizové situace a o jejím ukončení;

                        b)

                        pro dodatečné dodávky, které uskutečňuje původní dodavatel a které jsou určeny buď k částečnému nahrazení běžných dodávek nebo zařízení nebo k rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení v případě, že by změna dodavatele nutila příjemce získat technicky odlišný materiál, jehož důsledkem by byla neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při použití a údržbě;

                        c)

                        nabídkové řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z jakostního a/nebo finančního hlediska přesvědčivá. V takových případech může příjemce po zrušení nabídkového řízení zahájit jednání s jedním nebo několika účastníky nabídkového řízení, které si zvolí, za předpokladu, že původní podmínky nabídkového řízení se podstatně nezmění;

                        d)

                        pokud se dotyčná zakázka uděluje subjektům, které mají de iure nebo de facto monopol, musí Komise své rozhodnutí o zadání zakázky řádně zdůvodnit;

                        e)

                        zakázku přímou dohodou lze uzavřít, pokud je zaručena určitými podmínkami dodávky, a zejména v případech, kdy jde o zkušební dodávku.

                  5.3   Povinnosti při podání nabídky
            V oznámení o vyhlášení nabídkového řízení je nutné uvést, jakou formou a v jaké lhůtě musí účastník nabídku předložit.
            Všechny žádosti o účast a nabídky prohlášené za splňující podmínky musí být posouzeny a roztříděny hodnotícím výborem na základě předem vyhlášených kritérií pro vyloučení, výběr a přidělení. Výbor musí mít lichý počet členů, nejméně tři, a veškeré technické a administrativní prostředky nutné k vydání kvalifikovaného stanoviska k nabídkám.
            Pro každou položku lze podat jednu nabídku. Je platná pouze tehdy, pokud se týká celé položky. Pokud je položka rozdělena na části, nabídka se vypočítá jako jejich průměr. Pokud se nabídkové řízení týká dodávky více než jedné položky, podávají se nabídky zvlášť pro každou položku. Účastník nabídkového řízení není povinen podávat nabídky pro všechny položky.
            Nabídka musí obsahovat následující údaje:

                        —

                        název a adresu účastníka nabídkového řízení,

                        —

                        referenční čísla nabídkového řízení, položky a opatření,

                        —

                        čistou hmotnost položky nebo určitou peněžní částku, na kterou se nabídka vztahuje,

                        —

                        navrhovanou cenu za čistou metrickou tunu produktu na místo dodání v souladu s podmínkami stanovenými ve výzvě k podávání nabídek; nebo, pokud se jedná o nabídkové řízení na dodávku nejvyššího množství určitého produktu za určitou peněžní částku, čisté množství nabízených produktů,

                        —

                        náklady na dopravu z místa nakládky na místo dodání podle zvolené dodací podmínky,

                        —

                        lhůtu dodání nebo časový rámec dodání.

                  Nabídka je platná, pouze pokud obsahuje důkaz, že účastník nabídkového řízení složil jistotu. Výše jistoty, vyjádřená v měně platby, a doba platnosti musí být stanoveny v oznámení o nabídkovém řízení. Jistota musí představovat nejméně 1 % celkové částky nabídky a období platnosti musí být nejméně jeden měsíc.
            Jistotu je třeba složit ve prospěch nevládní organizace formou záruky úvěrové instituce uznávané členským státem nebo nevládní organizací. Jistota musí být neodvolatelná a musí být možné vyplatit ji na první žádost.
            V případě nákupu v zemi, která je sama příjemcem potravinové pomoci, může nevládní organizace v oznámení o nabídkovém řízení stanovit jiné podmínky týkající se jistoty s přihlédnutím ke zvyklostem dotyčné země.
            Jistota se uvolňuje:

                        —

                        prostřednictvím dopisu nebo faxu zaslaných nevládní organizací, pokud nabídka nebyla přijata nebo byla zamítnuta, nebo pokud zakázka nebyla přidělena,

                        —

                        pokud účastník nabídkového řízení označený jako dodavatel složil jistotu na dodávku.

                  Jistota propadá, pokud dodavatel neposkytne jistotu na dodávku v přiměřené lhůtě po udělení zakázky nebo pokud účastník nabídkového řízení svou nabídku po jejím přijetí stáhne.
            Nabídka, která není podána v souladu s těmito ustanoveními nebo obsahuje výhrady nebo podmínky jiné než ty, které jsou uvedeny v nabídkovém řízení, bude zamítnuta.
            Jakmile byla nabídka přijata, nelze ji již měnit nebo stáhnout.
            Zakázka by měla být udělena účastníkovi nabídkového řízení, který podal nabídku s nejnižší cenou splňující všechny podmínky nabídkového řízení, zejména pokud jde o vlastnosti produktů, které mají být mobilizovány. Pokud nejnižší nabídku předloží zároveň několik účastníků nabídkového řízení, bude zakázka udělena na základě losování.
            Dodavatel a neúspěšní účastníci nabídkového řízení musejí být o udělení zakázky řádně vyrozuměni dopisem nebo faxem.
            Nevládní organizace se může rozhodnout, že neudělí zakázku po uplynutí první i druhé lhůty, zejména pokud se podané nabídky liší od běžných tržních cen. Nevládní organizace nemusí své rozhodnutí zdůvodňovat. Účastníci nabídkového řízení budou o rozhodnutí neudělit zakázku informováni písemně do tří pracovních dnů.
            6.   POVINNOSTI DODAVATELE A PODMÍNKY DODÁVKY
            Oznámení o nabídkovém řízení obsahuje smluvní dodací podmínky Incoterms platné pro danou zakázkou na dodávky, včetně použitelného vydání Incoterms. Vybraný dodavatel plní své povinnosti v souladu s veškerými podmínkami stanovenými v oznámení o nabídkovém řízení, včetně povinností vyplývajících z podmínek Incoterms a podmínek vyplývajících z jeho nabídky.
            Není-li v oznámení o nabídkovém řízení a smlouvě stanoveno jinak, platí pro dodavatele (prodávajícího) a nevládní organizace (kupujícího) povinnosti, které jsou stanoveny v podmínkách Incoterms.
            Jestliže podmínky Incoterms uvedené v oznámení o nabídkovém řízení ukládají dodavateli povinnost uzavřít pojištění na dopravu, pokryje toto pojištění alespoň částku uvedenou ve vybrané nabídce a pokryje veškerá rizika související s přepravou a jakoukoli další činností dodavatele související s dodávkou podle stanovené dodací podmínky. Musí rovněž krýt náklady na třídění, odstranění nebo zničení poškozeného zboží, přebalování, kontroly a rozbory zboží tam, kde škody nebrání tomu, aby je příjemce přijal.
            V případě přepravy a dodání po moři nelze zboží dodat v oddělených zásilkách ve více než jednom plavidle, pokud s tím nevládní organizace nevysloví souhlas.
            V případě dodání po zemi nelze zboží dodat v oddělených zásilkách na více než jednom dohodnutém dopravním prostředku, pokud s tím nevládní organizace nevysloví souhlas.
            Požádá-li dodavatel nevládní organizaci o souhlas se změnou dopravního prostředku nebo harmonogramu dodání, podmíní nevládní organizace svůj souhlas tím, že dodavatel nese dodatečné náklady, zejména náklady na dodatečné kontroly a analýzy.
            V případě potřeby může být v oznámení o nabídkovém řízení stanoveno datum, před kterým je jakákoli dodávka pokládána za předčasnou.
            Dodavatel nese veškerá rizika, včetně rizika ztráty nebo poškození, kterým může být zboží vystaveno, až do dokončení dodávky a zaznamenání této skutečnosti dohlížecím subjektem do konečného osvědčení o shodě (viz bod 7).
            Není-li v oznámení o nabídkovém řízení stanoveno jinak, dodavatel neprodleně písemně vyrozumí příjemce a dohlížecí subjekt o použitém způsobu dopravy, datu nakládky, předpokládaném dni příjezdu do místa určení a všech nepředvídaných situacích, k nimž dojde během přepravy.
            Není-li v oznámení o nabídkovém řízení a dodacích podmínkách Incoterms použitelných na danou zakázku stanoveno jinak, dodavatel zajistí veškeré formality, které souvisejí se získáním vývozní licence, tranzitním celním řízením a dovozního celního odbavení, a nese přitom příslušné náklady a poplatky.
            Aby se zajistilo, že dodavatel splní své povinnosti, složí jistotu na dodávku v přiměřené lhůtě od oznámení o přidělení zakázky. Tato jistota vyjádřená v měně platby představuje 5 až 10 % celkové hodnoty nabídky. Platnost jistoty končí prvním měsícem po dni poslední dodávky. Je nutné ji složit stejným způsobem jako jistotu pro nabídkové řízení.
            Jistota na dodávku bude uvolněna v plné výši dopisem nebo faxem zaslaným nevládní organizací, pokud dodavatel:

                        —

                        uskutečnil dodávku v souladu se všemi svými povinnostmi, nebo

                        —

                        byl zproštěn svých povinností,
                        nebo

                        —

                        neuskutečnil dodávku z důvodů vyšší moci, které byly uznány nevládní organizací.

                  7.   KONTROLA
            Nevládní organizace uzavře smlouvu s ‚dohlížecím subjektem‘ (mezinárodně uznávanou inspekční společností nebo seskupením mezinárodně uznávaných společností, pokud možno akreditovaných podle standardní normy ISO 45004 – ISO/IEC 17020 v potravinářském odvětví). Ihned po zadání zakázky nevládní organizace písemně informuje dodavatele o vybraném dohlížecím subjektu. V oznámení o nabídkovém řízení je stanovena povinnost dodavatele písemně sdělit dohlížecímu subjektu název a adresu výrobce, balírny nebo majitele skladu zboží, které má být dodáno, a přibližné datum výroby nebo balení a název svého zástupce v místě dodání.
            Dohlížecí subjekt odpovídá za kontrolu a potvrzování jakosti, množství, balení a značení zboží, které má být dodáno u každé dodávky, vydává předběžné osvědčení o shodě a osvědčení o shodě na smluvním místě dodání. Bere přitom v úvahu různé vlastnosti produktů podle bodu 2 této přílohy.
            Nevládní organizace ve smlouvě zajistí, že se dohlížecí subjekt zaváže:

                        —

                        zachovávat naprostou nezávislost,

                        —

                        nepřijímat pokyny od žádné jiné strany než nakupující nevládní organizace nebo jejích zástupců, zejména nepřijímat pokyny od dodavatele, příjemců nebo jejich zástupců, od zástupců dárce nebo jiných prostředníků zapojených do dané operace,

                        —

                        předcházet střetu zájmů mezi svými činnostmi vykonávanými na základě smlouvy s nevládní organizací a jakoukoli jinou činností, kterou provádí spolu se stranou, která je zapojena do daných operací.

                  Dohlížecí subjekt provádí nejméně dvě kontroly, které jsou založeny na mandátu odpovídajícím mezinárodním kontrolním standardům, a to:

                        a)

                        předběžná kontrola souladu jakosti se provádí před nakládkou a kontrola množství se provádí při nakládce. Konečná kontrola se provede po vykládce na místě dodání stanoveném ve smlouvě o dodávce;

                        b)

                        po dokončení předběžné kontroly vystaví dohlížecí subjekt dodavateli předběžné osvědčení o shodě, případně s výhradami. Odvoz z místa nakládky může začít teprve po vydání předběžného osvědčení o shodě;

                        c)

                        po ukončení konečné kontroly na smluvním místě dodání musí dohlížecí subjekt vystavit dodavateli konečné osvědčení o shodě, v němž je uvedeno zejména datum dokončení dodávky a čisté dodané množství; toto osvědčení je v případě nutnosti vydáno s výhradami;

                        d)

                        pokud dohlížecí subjekt vystaví po konečné kontrole na smluvním místě dodání odůvodněné ‚oznámení o výhradách‘, uvědomí o tom písemně co nejdříve dodavatele a nakupující nevládní organizaci. Dodavatel může zpochybnit nálezy u dohlížecího subjektu a nakupující nevládní organizace ve lhůtě dvou pracovních dnů od odeslání tohoto oznámení.

                  Náklady na výše uvedené kontroly se fakturují nevládní organizaci, která je hradí, pro Společenství to však jsou způsobilé náklady za podmínky, že jsou zahrnuty do rozpočtu smlouvy o grantu. Dodavatel nese veškeré finanční následky v případě jakostních nedostatků nebo opozdí-li se předložení zboží ke kontrole.
            Pokud má dodavatel nebo příjemce k nálezům kontroly námitky, zajistí dohlížecí subjekt po pověření od nevládní organizace druhou kontrolu, která zahrne podle povahy námitky druhé odebrání vzorku, druhou analýzu a/nebo převážení nebo novou kontrolu balení. Druhou kontrolu provede subjekt nebo laboratoř jmenovaná na základě dohody mezi dodavatelem, konečným příjemcem a dohlížecím subjektem.
            Náklady na druhou kontrolu nese strana, která spor prohraje.
            Pokud nebude vydáno konečné osvědčení o shodě po první nebo druhé kontrole, je dodavatel povinen nahradit zboží.
            Náklady na nahrazení a náklady na související kontroly nese dodavatel.
            Dohlížecí subjekt písemně vyzve zástupce dodavatele a konečného příjemce k účasti na kontrolách, zejména k účasti u odebírání vzorků pro analýzy. Odebírání vzorků se uskuteční v souladu s odbornou praxí. Při odebírání vzorků odebere dohlížecí subjekt dva vzorky navíc, které zůstanou zapečetěné k dispozici nevládní organizaci pro účely případné další kontroly nebo pro případ námitek vznesených příjemcem nebo dodavatelem.
            Náklady na zboží odebrané jako vzorky nese dodavatel.
            Adresát/příjemce zboží podepíše nákladní list o přijetí zboží na smluvním místě dodání a zaznamená do něj své připomínky k fyzickému stavu zboží a balení, k nimž dospěl na základě vizuální kontroly. Nakupující nevládní organizace nebo její zástupce vystaví dodavateli dodací list neprodleně poté, co dodá zboží na smluvní místo dodání a poskytne nakupující nevládní organizaci originál konečného osvědčení o shodě vydaného dohlížecím subjektem a zálohovou fakturu s hodnotou zboží a s uvedením, že převedení zboží příjemci je bezplatné.
            Přípustná tolerance u hmotnosti a/nebo množství zboží dodaného na smluvní místo dodání je uvedena ve smluvních podmínkách.
            Dodavatel nemůže požadovat platbu za množství, které dodal nad rámec množství stanoveného ve smlouvě.
            8.   DODACÍ A PLATEBNÍ PODMÍNKY
            Zboží se dodá v souladu s jednou z následujících mezinárodních obchodních podmínek (Incoterms):

                        —

                        EXW: ze závodu (… název místa)

                        —

                        FCA: vyplaceně dopravci (… název místa)

                        —

                        FAS: vyplaceně k boku lodi (… název přístavu nakládky)

                        —

                        FOB: vyplaceně loď (… název přístavu nakládky)

                        —

                        CFR: náklady a přepravné (… název přístavu určení)

                        —

                        CIF: náklady, pojištění a přepravné (… název přístavu určení)

                        —

                        CPT: přeprava placena do (… název místa určení)

                        —

                        CIP: přeprava a pojištění placeno do (… název místa určení)

                        —

                        DAF: s dodáním na hranici (… název místa)

                        —

                        DES: s dodáním z lodi (… název přístavu určení)

                        —

                        DEQ: s dodáním z nábřeží (… název přístavu určení)

                        —

                        DDU: s dodáním clo neplaceno (… název místa určení)

                        —

                        DDP: s dodáním clo placeno (… název místa určení).

                  Částka, kterou má nakupující nevládní organizace zaplatit dodavateli, nesmí překročit částku uvedenou v jeho nabídce zvýšenou o náklady a sníženou o jakékoli níže uvedené srážky.
            Pokud se na místě nakládky a na smluvním místě dodání stanoveném v nabídce zjistí, že jakost, balení nebo označení zboží neodpovídá požadavkům ve smlouvě, avšak nejde o rozdíly, které by bránily vystavení předběžného osvědčení o souladu nebo dodacího listu, může nevládní organizace při výpočtu částky, která bude zaplacena, uplatnit srážky.
            Postup pro výpočet srážek za odchylky jakosti i srážek za dodání po smluvní dodací lhůtě nebo datu dodání jsou upraveny ve smluvních podmínkách.
            Dodavatelům se vyplatí čistá částka získaná odečtením vypočítaných srážek z částky, kterou dodavatel fakturoval. Jestliže srážky nelze strhnout z platby, uhradí se částečným nebo úplným propadnutím jistoty na dodávky.
            Nevládní organizace však může uhradit dodavateli na jeho písemnou žádost určité dodatečné náklady, např. náklady na skladování nebo pojištění, které skutečně zaplatil, s výjimkou správních nákladů, které nevládní organizace posoudí na základě příslušných podkladů, pokud byl přejímací list nebo dodací list vystaven bez výhrad týkajících se povahy nárokovaných nákladů, a v případě:

                        —

                        prodlužení dodací lhůty na žádost příjemce nebo

                        —

                        zdržení přesahujícího 30 dnů mezi dnem dodání a vystavením dodacího listu nebo vystavením konečného osvědčení o shodě.

                  Částka je splatná na žádost dodavatele podanou ve dvojím vyhotovení.
            K žádosti o zaplacení plné částky uvedené v nabídce nebo jejího zůstatku musí být přiloženy tyto doklady:

                        —

                        faktura na požadovanou částku,

                        —

                        originál dodacího listu,

                        —

                        kopie konečného osvědčení o shodě podepsaná a ověřená dodavatelem.

                  Po dodání 50 % celkového množství uvedeného v oznámení o nabídkovém řízení může dodavatel předložit žádost o zálohu, ke které připojí fakturu na požadovanou částku a kopii předběžného osvědčení o shodě.
            Všechny žádosti o platbu celé nebo zbývající částky uvedené v nabídce se předkládají nevládní organizaci po vystavení dodacího listu. Veškeré platby se uskutečňují do 60 dnů poté, co nevládní organizace obdrží úplnou a správnou žádost o platbu. Neodůvodněná prodlení budou zatížena úroky z prodlení podle měsíční úrokové sazby používané Evropskou centrální bankou (úroková sazba, kterou Evropská centrální banka používá na své hlavní operace refinancování).
            9.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
            Je na nevládní organizaci, aby rozhodla, zda k tomu, že dodavatel nedodal zboží nebo nesplnil jednu ze svých povinností, mohlo dojít z důvodu vyšší moci. Náklady vyplývající z případu vyšší moci uznaného nevládní organizací nese nevládní organizace. Komise musí být informována o důvodech, které vedly nevládní organizaci k uznání případu vyšší moci. Nikdy se však nelze odvolávat na vyšší moc v případě selhání, které způsobila nevládní organizace a/nebo její subdodavatelé.
            V případech, které jsou řádně odůvodněné a uznané Komisí, lze náklady vynaložené z důvodů vyšší moci považovat za způsobilé náklady a lze je získat zpět v limitu, který je v rozpočtu akce vymezen pro nepředvídatelné události.“

         (1)  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 1.

         (2)  Úř. věst. C 312, 31.10.2000, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 267, 13.9.1996, s. 1.