Důležité právní upozornění

|

52006DP0508

Europaparlamentets beslut om att ändra artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning om övergångsbestämmelser i fråga om språkordningen (2006/2244(REG))

Úřední věstník 316 E , 22/12/2006 S. 0115 - 0116

		P6_TA(2006)0508Oprava článku 139 jednacího řádu — Přechodné ustanovení o jazycíchRozhodnutí Evropského parlamentu o změně článku 139 jednacího řádu Evropského parlamentu o přechodných ustanoveních pro používání úředních jazyků (2006/2244(REG))Evropský parlament,- s ohledem na dopis předsedy Evropského parlamentu ze dne 20. července 2006,- s ohledem na články 201 a 202 jednacího řádu,- s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A6-0391/2006),A. vzhledem k tomu, že Parlament dne 1. dubna 2004 přijal do svého jednacího řádu ustanovení, které až do konce roku 2006 umožňuje, že se v případě uplatňování jazyků devíti nových jazyků, které přistoupily v květnu 2004, "výjimečně vezme v úvahu skutečná dostupnost a dostatečný počet příslušných tlumočníků a překladatelů",B. vzhledem k tomu, že však pokrok dosažený u těchto jazyků nedovoluje, aby bylo možné toto přechodné ustanovení bez náhrady ukončit, ale že by se mělo umožnit jeho prodloužení,C. vzhledem k tomu, že s bulharštinou a rumunštinou, s jazyky států, které přistoupí k 1. lednu 2007, budou po určité období stejné obtíže, a vzhledem k tomu, že v tomto období přibude také jako úřední jazyk irština, jež způsobí zvláštní praktické problémy,D. vzhledem k tomu, že by se platné přechodné ustanovení mělo změnit a prodloužit až do konce probíhajícího volebního období, aby bylo možné uvedené skutečnosti zohlednit,E. vzhledem k tomu, že i nadále zůstává cílem uskutečnění plné mnohojazyčnosti, jak je definována v článku 138 jednacího řádu,1. rozhodl změnit jednací řád níže uvedeným způsobem;2. rozhodl, že změna vstupuje v platnost 1. ledna 2007;3. pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.PŮVODNÍ ZNĚNÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY |Pozměňovací návrh 1Článek 1391. Pokud jde o úřední jazyky členských států, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004, výjimečně se při uplatňování článku 138 od výše uvedeného dne do 31. prosince 2006 vezme v úvahu skutečná dostupnost a dostatečný počet příslušných tlumočníků a překladatelů. | 1. V přechodném období trvajícím do konce šestého volebního období jsou přípustné výjimky z ustanovení v článku 138 v případě, že pro některý z úředních jazyků není přes náležitá opatření dostatečný počet tlumočníků nebo překladatelů. |2. Generální tajemník předloží předsednictvu každé čtvrtletí podrobnou zprávu o pokroku učiněném směrem k plnému uplatnění článku 138 a zašle každému poslanci její kopii. | 2. Předsednictvo na návrh generálního tajemníka stanoví, kdy jsou pro jednotlivé dotčené úřední jazyky splněny předpoklady uvedené v odstavci 1, a každého půl roku přezkoumá své rozhodnutí na základě zprávy o pokroku, kterou předloží generální tajemník. Předsednictvo přijme potřebná prováděcí opatření. || 2a. Použijí se dočasná zvláštní opatření přijatá Radou na základě smluv týkající se sepisování právních aktů s výjimkou nařízení, které Evropský parlament a Rada přijímají společně. |3. Na odůvodněné doporučení předsednictva může Parlament tento článek kdykoliv zrušit nebo po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 rozhodnout o prodloužení jeho platnosti. | 3. Na odůvodněné doporučení předsednictva může Parlament tento článek kdykoliv zrušit nebo po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 rozhodnout o prodloužení jeho platnosti. |--------------------------------------------------


title: 2014/567/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. dubna 2014 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské policejní akademie na rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/174

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 3. dubna 2014
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské policejní akademie na rozpočtový rok 2012
   (2014/567/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na roční účetní závěrku Evropské policejní akademie za rozpočtový rok 2012,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské policejní akademie za rozpočtový rok 2012, spolu s odpověďmi akademie (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 18. února 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 uvedeného nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/681/SVV ze dne 20. září 2005 o zřízení Evropské policejní akademie (EPA) (4), zejména na článek 16 tohoto rozhodnutí,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2011 C(2011)4680, kterým na žádost Evropské policejní akademie uděluje souhlas s výjimkou z nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,

               —

               s ohledem na zprávu Evropské policejní akademie ze dne 12. července 2010 o proplácení soukromých výdajů (10/0257/KA),

               —

               s ohledem na externí audit proplácení soukromých výdajů zadaný Evropskou policejní akademií (smlouva č. CEPOL/2010/001),

               —

               s ohledem na závěrečnou zprávu o externím pětiletém hodnocení Evropské policejní akademie (smlouva č. CEPOL/CT/2010/002),

               —

               s ohledem na výroční zprávu generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost za rok 2009,

               —

               s ohledem na čtvrtou zprávu o pokroku Evropské policejní akademie o provádění víceletého akčního plánu na období 2010–2014,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o provádění víceletého akčního plánu Evropské policejní akademie na období 2010–2014,

               —

               s ohledem na zprávu útvaru interního auditu (IAS) ze dne 4. července 2011 (Ares (2011) 722479) o třetí zprávě o pokroku Evropské policejní akademie o provádění víceletého akčního plánu na období 2010–2014,

               —

               s ohledem na zprávu Evropské policejní akademie o provádění usnesení Evropského parlamentu s názvem „Udělení absolutoria za rozpočtový rok 2009: Evropská policejní akademie“ a přílohy této zprávy,

               —

               s ohledem na zprávu Evropské policejní akademie o uplatňování její příručky pro zadávání zakázek v období od 1. července 2010 do 1. července 2011 a přílohu uvedené zprávy,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0240/2014),

               1.

               uděluje řediteli Evropské policejní akademie absolutorium za plnění rozpočtu akademie na rozpočtový rok 2012;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropské policejní akademie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 365, 13.12.2013, s. 29.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 256, 1.10.2005, s. 63.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/955 ze dne 29. května 2017, kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/376/ES o přijetí výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a o víceletých technických základních směrech pro tento program

text:
                  7.6.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 144/17

            ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/955
      ze dne 29. května 2017,
      kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/376/ES o přijetí výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a o víceletých technických základních směrech pro tento program
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na Protokol č, 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 2 druhý pododstavec tohoto protokolu,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (2) (dále jen „rámcový program Horizont 2020“) vyzývá k přezkoumání rozhodnutí Rady 2008/376/ES (3) s cílem zajistit, že výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (dále jen „program výzkumného fondu“) doplňuje rámcový program Horizont 2020 v odvětvích spjatých s uhelným a ocelářským průmyslem.

                  (2)

                  Aby se zajistil soudržný rámec pro účast jak v programu výzkumného fondu, tak v rámcovém programu Horizont 2020, je třeba některá pravidla účasti v programu výzkumného fondu sladit s pravidly platnými pro rámcový program Horizont 2020.

                  (3)

                  Je třeba revidovat pravidla upravující pravomoci a složení poradních a technických skupin, zejména ve vztahu k osobám jmenovaným Komisí jako odborníci, aby se zajistila větší transparentnost a soulad a slučitelnost s rámcovými předpisy pro odborné skupiny Komise a také co nejvyváženější zastoupení relevantních odborných zaměření a oblastí zájmu i optimální zastoupení žen a mužů.

                  (4)

                  Je vhodné zvážit jednodušší pravidla financování, která usnadní účast malých a středních podniků v programu výzkumného fondu a umožní vlastníkům malých a středních podniků a ostatním fyzickým osobám nepobírajícím mzdu používat k výpočtu nákladů na pracovníky jednotkové náklady.

                  (5)

                  Opatření nezbytná k provedení rozhodnutí 2008/376/ES by měla být přijata v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

                  (6)

                  Rozhodnutí 2008/376/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Rozhodnutí 2008/376/ES se mění takto:

                  1)

                  článek 21 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 21
                  Úkoly poradních skupin
                  Jednotlivé poradní skupiny poskytují Komisi poradenství ohledně výzkumu a technického vývoje v odvětví uhlí a v odvětví oceli, a to z těchto hledisek:

                              a)

                              celkový vývoj výzkumného programu, soubor informací, jak je uveden v čl. 25 odst. 3, a budoucí základní směry;

                              b)

                              soulad a možné zdvojení s dalšími programy výzkumu a technologického vývoje na unijní a vnitrostátní úrovni;

                              c)

                              stanovení hlavních zásad pro sledování projektů výzkumu a technického vývoje;

                              d)

                              relevantnost prací, které probíhají v rámci jednotlivých projektů;

                              e)

                              cíle výzkumu výzkumného programu uvedené v oddílech 3 a 4 kapitoly II;

                              f)

                              roční prioritní cíle uvedené v souboru informací, popřípadě prioritní cíle pro vyhrazené výzvy k podávání návrhů, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 2;

                              g)

                              příprava příručky pro hodnocení a výběr projektů výzkumu a technického vývoje, jak je uvedena v článcích 27 a 28;

                              h)

                              pravidla, postupy a účinnost hodnocení návrhů akcí výzkumu a technologického vývoje;

                              i)

                              počet, pravomoci a organizace technických skupin uvedených v článku 24;

                              j)

                              sestavení vyhrazených nabídkových řízení uvedených v čl. 25 odst. 2;

                              k)

                              další opatření na žádost Komise.“;

                  2)

                  článek 22 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 22
                  Složení poradních skupin
                  1.   Složení poradních skupin odpovídá tabulkám uvedeným v příloze. Členové poradních skupin jsou osoby jmenované Komisí, aby zastupovali společné zájmy zúčastněných stran. Nezastupují jednu zúčastněnou stranu, avšak vyjadřují názor společný různým organizacím zúčastněných stran.
                  Členové jsou jmenováni na dobu 42 měsíců. Členové, kteří již nejsou schopni efektivně přispívat k jednáním skupiny, odstoupí nebo porušují, a to i po skončení svého funkčního období, mlčenlivost o informacích, které jsou předmětem služebního tajemství, zejména informace o podnicích, jejich obchodních poměrech nebo nákladových položkách, přestávají být zváni k účasti na zasedáních poradních skupin a mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni.
                  2.   Členové poradních skupin jsou vybíráni z řad odborníků, kteří mají schopnosti v oblastech uvedených v kapitole II oddílu 3 a 4 a kteří odpověděli na veřejnou výzvu k podávání přihlášek. Odborníci mohou být rovněž jmenováni na návrh některého ze subjektů uvedených v tabulkách v příloze nebo členskými státy.
                  Členové poradních skupin jsou v daném oboru činní a dbají na odvětvové priority.
                  3.   Komise se snaží zajistit, aby v každé poradní skupině byla vysoká odborná způsobilost a pokud možno také co nejvyváženější zastoupení relevantních odborných zaměření a oblastí zájmu i optimální zeměpisné zastoupení a zastoupení žen a mužů, s ohledem na konkrétní úkoly poradní skupiny, druh požadované odborné kvalifikace a výsledky výběrového řízení.“;

                  3)

                  článek 24 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 24
                  Zřízení a úkoly technických skupin pro uhlí a ocel
                  1.   Technické skupiny pro uhlí a ocel (dále jen „technické skupiny“) poskytují podporu Komisi při sledování výzkumných, pilotních a ukázkových projektů.
                  Členové technických skupin jsou jmenováni za svou osobu Komisí.
                  Členové, kteří již nejsou schopni efektivně přispívat k jednáním skupiny, odstoupí nebo porušují, a to i po skončení svého funkčního období, mlčenlivost o informacích, které jsou předmětem služebního tajemství, zejména informace o podnicích, jejich obchodních poměrech nebo nákladových položkách, přestávají být zváni k účasti na zasedáních technických skupin.
                  2.   Členové technických skupin jsou vybíráni z řad odborníků, kteří mají schopnosti na poli strategie výzkumu, řízení nebo výroby v oblastech uvedených v kapitole II oddílu 3 a 4 a kteří odpověděli na veřejnou výzvu k podávání přihlášek.
                  Členové technických skupin jsou v daném oboru činní a odpovídají za strategii výzkumu, řízení nebo výrobu v příslušných oblastech.
                  3.   Komise se snaží zajistit, aby v každé technické skupině byla vysoká úroveň odborné způsobilosti, vyvážené zastoupení relevantních odborných zaměření a pokud možno co nejvyváženější zastoupení mužů a žen, jakož i zeměpisné zastoupení, s ohledem na konkrétní úkoly technické skupiny, druh požadované odborné kvalifikace a výsledky výběrového řízení. Členství v technické skupině nevylučuje způsobilost být odborným hodnotitelem.
                  Komise zajistí stanovení pravidel a postupů nezbytných k zamezení a řádnému řešení střetu zájmů u členů technických skupin pověřených posouzením konkrétního projektu. Tyto předpisy rovněž zajistí rovné a spravedlivé zacházení po celou dobu sledování projektů.
                  Schůze technických skupin se pokud možno konají na místech zvolených tak, aby bylo co nejlépe zajištěno sledování projektu a hodnocení výsledků.“;

                  4)

                  článek 25 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 25
                  Výzva k podávání návrhů
                  1.   Výzva k podávání návrhů se vyhlašuje každý rok. Datum zahájení podávání návrhů se zveřejňuje jako součást souboru informací uvedeného v odstavci 3. Není-li stanoveno jinak, je posledním dnem pro podání návrhů 15. září každého roku. Připadá-li 15. září na víkend nebo na pátek či pondělí, posouvá se termín automaticky na první pracovní den následující po 15. září. Datum posledního dne pro podávání návrhů se zveřejňuje jako součást souboru informací uvedeného v odstavci 3.
                  2.   Pokud se Komise v souladu s čl. 41 písm. d) a e) rozhodne upravit termín pro podání návrhů uvedený v odstavci 1 tohoto článku nebo vyhlásit vyhrazenou výzvu k podávání návrhů, zveřejní uvedené informace v Úředním věstníku Evropské unie.
                  Vyhrazené výzvy k podávání návrhů obsahují termíny a způsoby podání návrhů, včetně toho, zda budou jednokolové nebo dvoukolové, způsob hodnocení návrhů, priorit, typu způsobilých projektů, jak je uvedeno v článcích 14 až 18, a předpokládané financování.
                  3.   Komise zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k podávání návrhů k dispozici dostačující pokyny a informace, a to zejména prostřednictvím souboru informací dostupného na internetové stránce Komise. Soubor informací lze také od Komise na požádání obdržet v tištěné formě.
                  Soubor informací obsahuje podrobná pravidla účasti, metody správy návrhů a projektů, formuláře žádostí, pravidla pro podávání návrhů, vzorové grantové dohody, informace o způsobilých nákladech a maximálním povoleném finančním příspěvku, informace o metodách plateb a roční prioritní cíle výzkumného programu.
                  Žádosti se podávají Komisi v souladu s pravidly stanovenými v souboru informací.“;

                  5)

                  v článku 27 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                  „Komise zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli k dispozici příručku pro hodnocení a výběr akcí výzkumu a technologického vývoje.“;

                  6)

                  v článku 28 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
                  „3.   Komise vypracuje seznam přijatých návrhů, seřazených podle kvality.“;

                  7)

                  vkládá se nový článek, který zní:
                  „Článek 29a
                  Provádění akcí
                  1.   Účastníci provádějí akce v souladu se všemi podmínkami a povinnostmi stanovenými tímto rozhodnutím, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (*1) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (*2), výzvou k podávání návrhů a grantovou dohodou.
                  2.   Účastníci nepřijmou žádné závazky, které jsou neslučitelné s tímto rozhodnutím nebo s grantovou dohodou. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní účastníci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže je Komise těchto povinností výslovně zprostí. Účastníci zajistí, aby Komise byla včas informována o každé události, která by mohla podstatně ovlivnit provádění akce nebo zájmy Unie.
                  3.   Účastníci provedou akci a přijmou za tímto účelem všechna nezbytná a přiměřená opatření. Musí mít k dispozici vhodné zdroje potřebné k provedení akce, a to v době, kdy jsou potřebné. Je-li to nezbytné k provedení akce, mohou o provedení práce v rámci akce požádat třetí strany, včetně subdodavatelů. Účastníci jsou za provedenou práci nadále odpovědní vůči Komisi a vůči ostatním účastníkům.
                  4.   Zadávání subdodávek pro provedení některých složek akce je omezeno na případy stanovené v grantové dohodě a na řádně odůvodněné případy, které nebylo možné v době vstupu grantové dohody v platnost jednoznačně předvídat.
                  5.   Třetí strany jiné než subdodavatelé mohou provést práci v rámci akce za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příslušná třetí strana a práce, kterou má vykonat, se stanoví v grantové dohodě.
                  Náklady vzniklé těmto třetím stranám mohou být považovány za způsobilé, pokud daná třetí strana splní všechny tyto podmínky:

                              a)

                              byla by způsobilá pro financování, pokud by byla účastníkem;

                              b)

                              je přidruženým subjektem nebo má právní vazbu na účastníka, z níž vyplývá spolupráce, která není omezena na danou akci;

                              c)

                              je uvedena v grantové dohodě a

                              d)

                              dodržuje pravidla použitelná pro účastníka podle grantové dohody, pokud jde o způsobilost nákladů a kontrolu výdajů.

                        6.   Účastníci dodržují vnitrostátní právní předpisy i etická pravidla v zemích, kde se akce provádí. Účastníci případně před zahájením akce obdrží souhlas příslušných celostátních nebo místních etických výborů.

                     (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1)."

                     (*2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).“;"

                  8)

                  článek 33 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 33
                  Náklady na pracovníky
                  Způsobilé náklady na pracovníky zahrnují pouze hodiny skutečně odpracované osobami, které přímo vykonávají práci v rámci akce.
                  Náklady na pracovníky vzniklé vlastníkům malých a středních podniků a jiným fyzickým osobám, které nepobírají mzdu, lze nahradit na základě jednotkových nákladů.“;

                  9)

                  článek 39 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 39
                  Jmenování nezávislých a vysoce kvalifikovaných odborníků
                  Na jmenování nezávislých a vysoce kvalifikovaných odborníků uvedených v článku 18, čl. 28 odst. 2 a v článku 38 se použijí obdobně ustanovení článku 40 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (*3).

                     (*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 81).“;"

                  10)

                  v článku 41 se písmeno d) nahrazuje tímto:

                              „d)

                              změny termínu pro podání návrhů podle článku 25;“;

                  11)

                  v článku 42 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
                  „2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*4).

                     (*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“"

            Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne 29. května 2017.

               Za Radu

               předseda

            C. CARDONA

         (1)  Stanovisko ze dne 14. prosince 2016 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

         (3)  Rozhodnutí Rady 2008/376/ES ze dne 29. dubna 2008 o přijetí výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a o víceletých technických základních směrech pro tento program (Úř. věst. L 130, 20.5.2008, s. 7).

         (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).


title: 2005/606/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 5. srpna 2005, kterým se regionální poradní sbor pro pelagické populace v rámci společné rybářské politiky prohlašuje za funkční

text:
               9.8.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 206/21

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 5. srpna 2005,
   kterým se regionální poradní sbor pro pelagické populace v rámci společné rybářské politiky prohlašuje za funkční
   (2005/606/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/585/ES ze dne 19. července 2004, kterým se v rámci společné rybářské politiky zřizují regionální poradní sbory (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na doporučení předané dne 19. května 2005 Nizozemskem jménem Dánska, Německa, Španělska, Francie, Irska, Nizozemska, Polska, Portugalska, Švédska a Spojeného království,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) a rozhodnutí 2004/585/ES stanoví rámec pro zřizování a fungování regionálních poradních sborů.

               (2)

               Článek 2 rozhodnutí 2004/585/ES zřizuje regionální poraní sbor pro pelagické populace (treska modravá, makrela obecná, kranas, sleď obecný) ve všech oblastech spadajících pod Mezinárodní radu pro průzkum moří (dále jen „ICES“) (3), vyjma Baltského moře.

               (3)

               V souladu s čl. 3 odst. 1 rozhodnutí 2004/585/ES zástupci odvětví rybolovu a dalších zúčastněných skupin předložili Dánsku, Německu, Španělsku, Francii, Irsku, Nizozemsku, Polsku, Portugalsku, Švédsku a Spojenému království žádost týkající se fungování uvedeného regionálního poradního sboru.

               (4)

               Jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2004/585/ES, dotčené členské státy určily, zda je žádost týkající se regionálního poradního sboru pro pelagické populace v souladu s ustanoveními uvedeného rozhodnutí. Dne 19. května 2005 dotčené členské státy předaly Komisi doporučení týkající se daného regionálního poradního sboru.

               (5)

               S ohledem na rozhodnutí 2004/585/ES a na cíle a zásady společné rybářské politiky Komise posoudila žádost zúčastněných stran a doporučení a dospěla k závěru, že regionální poradní sbor pro pelagické populace je schopen zahájit svoji činnost,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Regionální poradní sbor pro pelagické populace zřízený podle čl. 2 odst. 1 písm. f) rozhodnutí 2004/585/ES bude funkční od 16. srpna 2005.

      V Bruselu dne 5. srpna 2005.

            Za Komisi

         Joe BORG

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.

      (2)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

      (3)  Jak je definována v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 (Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/899 ze dne 8. června 2015 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Copernicus)

text:
                  12.6.2015

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 147/16

            ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/899
      ze dne 8. června 2015
      o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Copernicus)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

                  (2)

                  Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.

                  (3)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení a ujednání týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody.

                  (4)

                  Spolupráce smluvních stran Dohody o EHP byla rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 249/2014 ze dne 13. listopadu 2014 (3) rozšířena tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014.

                  (5)

                  Tato spolupráce by měla být rozšířena na Norsko za podmínek stanovených v protokolu 31 k Dohodě o EHP, a jeho účast by proto měla být zahájena od 1. ledna 2014.

                  (6)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014.

                  (7)

                  Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Postoj, který se má jménem Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V Lucemburku dne 8. června 2015.

               Za Radu

               předsedkyně

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

         (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44).

         NÁVRH
         ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2015
         ze dne …,
         kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
         SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Spolupráce smluvních stran Dohody o EHP byla rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 249/2014 ze dne 13. listopadu 2014 (1) rozšířena tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (2).

                     (2)

                     Tato spolupráce by měla být rozšířena na Norsko, za podmínek stanovených v protokolu 31 k Dohodě o EHP, a jeho účast by proto měla být zahájena od 1. ledna 2014.

                     (3)

                     Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
         Článek 1
         V čl. 1 odst. 8d písm. e) protokolu 31 k Dohodě o EHP se zrušují slova „Norsko a“.
         Článek 2
         Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
         Použije se ode dne 1. ledna 2014.
         Článek 3
         Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda nebo předsedkyně

                  tajemníci

                  Smíšeného výboru EHP

            (1)  Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44.

            (2)  Úř. věst. L [dosud nezveřejněno].

            (*)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


title: 2010/376/: Rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2010 o požadavcích na bezpečnost u některých výrobků v prostředí pro spánek dětí, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES

text:
               6.7.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 170/39

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 2. července 2010
   o požadavcích na bezpečnost u některých výrobků v prostředí pro spánek dětí, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
   (2010/376/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice 2001/95/ES stanoví, že evropské normy by měly být vypracovány evropskými normalizačními orgány. Tyto normy by měly zajistit, aby výrobky splňovaly obecný požadavek na bezpečnost podle uvedené směrnice.

               (2)

               Podle směrnice 2001/95/ES se předpokládá, že výrobek je bezpečný, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na které se vztahují příslušné vnitrostátní normy, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy.

               (3)

               V roce 2006 Evropská komise zadala vypracování studie (2), jejímž cílem bylo posoudit bezpečnost několika předmětů pro péči o děti, které se běžně používají při péči o kojence a malé děti od 0 do 5 let věku. Uvedená studie byla vypracována ve spolupráci s vnitrostátními úřady, vnitrostátními normalizačními orgány, sdruženími spotřebitelů, organizacemi pro bezpečnost výrobků, hospodářskými subjekty a zkušebními laboratořemi.

               (4)

               Studie u těchto výrobků shromáždila příslušné statistické údaje týkající se nehod a zranění, k nimž došlo v Unii a ve světě, a provedla úplné posouzení rizik na základě stanovení hlavních nebezpečí a posouzení scénářů expozice.

               (5)

               Pro účely navazujících opatření bylo určeno pět typů výrobků posuzovaných ve studii, které se zpravidla nacházejí v prostředí pro spánek novorozenců a malých dětí. Jedná se o matrace do dětských postýlek, mantinely do dětských postýlek, závěsné postýlky pro kojence, dětské přikrývky a dětské spací pytle.

               (6)

               Novorozenci spí každý den v průměru nejméně 16 hodin a děti ve věku 3–5 let stále ještě spí 11–13 hodin denně. Včetně doby, kdy jsou vzhůru, stráví kojenci a malé děti v prostředí pro spánek během prvních pěti let života nejméně půl dne. Výrobky nacházející se v prostředí pro spánek musí být bezpečné, protože v tomto prostředí jsou kojenci a malé děti často ponechány bez dozoru po delší dobu během dne a v noci.

               (7)

               Podle evropské databáze úrazů (European Injury Database, IDB) se v letech 2005 až 2007 v Evropské unii stalo v dětských postýlkách 17 000 úrazů dětí od 0 do čtyř let (3). Podle americké Komise pro bezpečnost spotřebitelských výrobků (Consumer Product Safety Commission, CPSC) každý rok zemře při nehodách souvisejících s dětskými postýlkami a příbuznými výrobky více kojenců než v souvislosti s jinými výrobky pro péči o děti (4).

               (8)

               Některé modely mantinelů do dětských postýlek a dětských spacích pytlů byly nahlášeny prostřednictvím evropského systému včasné výměny informací (RAPEX) jako výrobky představující riziko udušení a zalknutí a byly následně staženy z trhu nebo odvolány. V roce 1992 doporučila francouzská Komise pro bezpečnost spotřebitelů opatření pro informování spotřebitelů a zlepšení bezpečnosti dětských přikrývek v důsledku rizika hořlavosti, přehřátí a udušení (5). V letech 2002, 2007 a 2008 americká Komise pro bezpečnost spotřebitelských výrobků (CPSC) nařídila odvolání některých modelů matrací do dětských postýlek v důsledku nebezpečí uvíznutí a neopodstatněných tvrzení (6).

               (9)

               Mantinely do dětských postýlek, matrace a dětské přikrývky, pokud jsou nebezpečné nebo jsou dodány bez nezbytných bezpečnostních upozornění, mohou zvýšit incidenci syndromu náhlého úmrtí kojenců v důsledku rizika přehřátí a asfyxie (7).

               (10)

               Zároveň výzkum prokázal, že dětské spací pytle mohou mít ochranný účinek proti syndromu náhlého úmrtí kojenců (8), protože snižují incidenci otočení se na břicho a zabraňují tomu, aby se lůžkoviny dostaly během spánku přes obličej a hlavu. Pokud bude jejich používání z těchto důvodů podporováno, je nezbytné zajistit jejich bezpečnost z hlediska jiných rizik, jako je zalknutí se malými částmi a uvíznutí.

               (11)

               Pro výše uvedených pět typů výrobků neexistují žádné evropské normy. Je proto nezbytné stanovit zvláštní požadavky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2001/95/ES s cílem vyzvat normalizační orgány, aby vypracovaly normy, jež sníží rizika spojená s používáním těchto výrobků.

               (12)

               Tyto normy by měly být vypracovány podle postupu stanoveného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (9). Odkaz na přijatou normu by měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice 2001/95/ES.

               (13)

               Jakmile budou příslušné normy k dispozici a pokud se Komise rozhodne zveřejnit odkazy na ně v Úředním věstníku podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 2 směrnice 2001/95/ES, mělo by se předpokládat, že matrace do dětských postýlek, mantinely do dětských postýlek, závěsné postýlky pro kojence, dětské přikrývky a dětské spací pytle vyráběné v souladu s těmito normami splňují obecný požadavek na bezpečnost podle směrnice 2001/95/ES, pokud jde o požadavky na bezpečnost, na něž se normy vztahují.

               (14)

               Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 15 směrnice 2001/95/ES,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se:

               —

               „matrací do dětské postýlky“ rozumí výrobek poskytující podporu novorozencům a dětem spícím v dětské postýlce. Obvykle má rozměry 60 × 120 cm nebo 70 × 140 cm a jeho tloušťka se pohybuje mezi 6 až 15 cm. Může být také skládací,

               —

               „mantinelem do dětské postýlky“ rozumí vycpávané příslušenství pro dětskou postýlku připevněné k její vnitřní části, zpravidla používané pro větší pohodlí dítěte. Pokrývá alespoň jednu stranu postýlky,

               —

               „závěsnou postýlkou pro kojence“ rozumí postýlka nebo kolébka, často s nepevným nebo jiným plochým povrchem zavěšená za šňůry, řemínky nebo poutka z jednoho nebo více ukotvovacích bodů. Používá se k uložení kojence, který neumí klečet nebo sedět zpříma bez pomoci,

               —

               „přikrývkou pro děti“ rozumí textilní vak obsahující měkkou výplň, který se používá v dětské postýlce pro větší pohodlí při spánku a pro zabránění hypotermii,

               —

               „dětským spacím pytlem“ rozumí teple vypodšitý nebo vatovaný pytel v délce celého těla, do něhož se uloží kojenec a jehož účelem je zabránit hypotermii a udušení při spánku nebo ležení v postýlce.

         Článek 2
   Požadavky
   Zvláštní požadavky na bezpečnost pro výrobky uvedené v článku 1, které mají splňovat evropské normy podle článku 4 směrnice 2001/95/ES, jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 2. července 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  IDB All Injury Data, 2005–2007.

      (4)  „Nursery product-related injuries and deaths among children under the age of five“, CPSC, únor 2009.

      (5)  http://www.securiteconso.org/article195.html

      (6)  http://www.cpsc.gov/cgi-bin/prod.aspx

      (7)  „Environment of infants during sleep and risk of sudden infant death“, British Medical Journal, 1996,
   „Changing concepts of SIDS: implications for infant sleeping environment and sleep position“, American Academy of Paediatrics, březen 2000,
   „Sleep Environment and the risk of sudden infant death in an urban population“, American Academy of Paediatrics, květen 2003,
   http://www.hc-sc.gc.ca/cps-spc/legislation/pol/bumper-bordure-eng.php

      (8)  „Risk and preventive factors for cot death in The Netherlands, a low-incidence country“, European Journal of Paediatrics, červenec 1998.

      (9)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

      PŘÍLOHA

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO MATRACE DO DĚTSKÝCH POSTÝLEK

      RIZIKA: Hlavní rizika spojená s výrobkem jsou uvíznutí a hořlavost.

         Požadavky na bezpečnost

      1)   Obecné požadavky na bezpečnost

      Předměty nesmí ohrozit bezpečnost ani zdraví dětí a pečovatelů při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na chování dětí. Vezme se v úvahu schopnost uživatelů a jejich pečovatelů, a to zejména v případě předmětů, které jsou na základě svých funkcí, rozměrů a vlastností určené pro děti mladší pěti let. Štítky na předmětech nebo na jejich obalech a přiložené návody k použití musí pečovatele upozornit na nebezpečí a rizika související s používáním těchto předmětů a na způsoby, jak se těchto nebezpečí a rizik vyvarovat.
      2)   Zvláštní požadavky na bezpečnost

         Chemické požadavky

      Matrace do dětských postýlek musí splňovat právní předpisy EU.

         Požárně technické vlastnosti a tepelné vlastnosti

      Matrace do dětských postýlek se nesmí stát v okolí dítěte nebezpečným hořlavým prvkem. Musí se proto skládat z materiálů, které splňují nejméně jednu z těchto podmínek:

                  —

                  při přímém působení plamene nebo jiskry se nevznítí,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a umožňovat pouze pomalé šíření plamene.

            Kromě toho hořlavé materiály nesmí uvolňovat během hoření toxické výpary.
      Používání chemických látek zpomalujících hoření by mělo být omezeno na minimum. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita během používání a likvidace na konci doby životnosti by neměla ohrožovat zdraví uživatelů, pečovatelů a životní prostředí.

         Fyzikální a mechanické vlastnosti

         Nebezpečí uvíznutí v mezerách a otvorech

      Aby se zabránilo uvíznutí trupu, hlavy a krku ve dnu postýlky, musí matrace dno postýlky zcela pokrývat a musí odolat namáhání způsobenému dítětem stojícím na matraci nebo chodícím v postýlce.
      Dítě by nemělo být schopné části složitelné matrace zvednout, protože by tak mohlo získat přístup ke dnu postýlky, čímž by se zvýšilo riziko uvíznutí.
      Výrobky musí být navrženy a vyrobeny pokud možno tak, aby zabránily uvíznutí končetin, chodidel a rukou v prostorech mezi matrací a postranními částmi postýlky.
      Aby se zbránilo asfyxii dítěte, jehož hlava nebo trup uvízly mezi matrací a postranními částmi postýlky, musí být prostor mezi matrací a postranními částmi postýlky omezený, s přihlédnutím k největšímu zatížení matrace na dně postýlky.

         Nebezpečí zamotání se

      Délka šňůr, popruhů a částí používaných na přivázání a velikost smyček musí být omezena, aby se zabránilo riziku zamotání se.

         Nebezpečí vnějšího udušení

      Matrace do dětských postýlek nesmí obsahovat umělohmotné výlisky, které by mohlo dítě oddělit, nebo jiné nepropustné krycí vrstvy matrace, které by mohly zakrýt jak ústa, tak nos.
      Obal, v němž jsou předměty uloženy, nesmí představovat riziko udušení v důsledku zablokování dýchacích cest.
      Aby se zabránilo riziku udušení, nesmí výrobek obsahovat měkkou matracovou výplň, která by se mohla tvarem přizpůsobit obličeji dítěte nebo vytvořit prohlubně, a způsobit tak zablokování dýchacích cest.

         Nebezpečí zalknutí a nebezpečí vnitřního udušení

      Matrace do dětských postýlek nesmí obsahovat jednotlivé nebo malé části, které by mohlo dítě oddělit, které by se mohly zcela vejít do úst dítěte a které by dítě mohlo spolknout.
      Matrace do dětských postýlek nesmí obsahovat malé části, které by mohlo dítě oddělit a které by mu mohly uvíznout v hltanu nebo v zadní části dutiny ústní. Materiál výplně nesmí být přístupný, zejména ukousnutím, a musí odolat namáhání způsobenému předvídatelným používáním dítětem, s přihlédnutím k možnosti proniknutí vláken švy a k síle švů.

         Nebezpečné hrany

      Matrace do dětských postýlek nesmí mít ostré hrany nebo body. Pružinové dráty nesmí mít nebezpečné body a nesmí vyčnívat skrz povrch matrace.

         Integrita konstrukce

      Materiál matrace musí mít takové fyzikální vlastnosti, aby matrace nepředstavovala nebezpečí uvíznutí. Nesmí dojít k trvalé deformaci výplně, jejímž následkem by bylo uvolnění potahu.

         Zvláštní upozornění ohledně výrobku

      Upozornění a návod k použití pro pečovatele musí uvádět tloušťku matrace, aby se zabránilo vypadnutí z postýlky, a příslušnou velikost (délku a šířku), aby se vešla do postýlky a aby se zabránilo uvíznutí.
      Aby se zabránilo udušení, musí návod pečovatele upozornit na nebezpečí, které představuje navršení dvou nebo více matrací na sebe pro zlepšení pohodlí dítěte.
      Měla by být zahrnuta upozornění ohledně možných situací, které mohou způsobit oheň (např. kouření v blízkosti postýlky).

         Hygiena

      Matrace do dětských postýlek by měly být navrženy tak, aby splňovaly požadavky na hygienu a čistotu v zájmu zabránění riziku infekce nebo znečištění.

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO MANTINELY DO DĚTSKÝCH POSTÝLEK

      RIZIKA: Hlavní rizika spojená s výrobkem jsou uškrcení, vnitřní a vnější udušení a zalknutí.

         Požadavky na bezpečnost

      1)   Obecné požadavky na bezpečnost

      Předměty nesmí ohrozit bezpečnost ani zdraví dětí při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na chování dětí.
      Vezme se v úvahu schopnost uživatelů a jejich pečovatelů, a to zejména v případě předmětů, které jsou na základě svých funkcí, rozměrů a vlastností určené pro děti od šesti do 18 měsíců.
      Štítky na předmětech nebo na jejich obalech a návody k použití k nim přiložené musí upozornit pečovatele na nebezpečí a rizika poškození zdraví související s používáním těchto předmětů a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se těchto nebezpečí a rizik vyvarovat.
      2)   Zvláštní požadavky na bezpečnost

         Chemické požadavky

      Mantinely do dětských postýlek musí splňovat právní předpisy EU.

         Požárně technické vlastnosti a tepelné vlastnosti

      Mantinely do dětských postýlek nesmí v okolí dítěte představovat rizika hořlavosti. Musí se skládat z materiálů, které splňují nejméně jednu z těchto podmínek:

                  —

                  při přímém působení plamene nebo jiskry se nevznítí,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a umožňovat pouze pomalé šíření plamene.

            Kromě toho hořlavé materiály nesmí uvolňovat během hoření toxické výpary.
      Používání chemických látek zpomalujících hoření by mělo být omezeno na minimum. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita během používání a likvidace na konci doby životnosti by neměla ohrožovat zdraví uživatelů, pečovatelů a životní prostředí.

         Fyzikální a mechanické vlastnosti

         Mikrobiologická nebezpečí

      Mantinely do dětských postýlek nesmí představovat mikrobiologická nebezpečí vyplývající z nedostatečné hygieny materiálu živočišného původu.

         Nebezpečí uvíznutí v mezerách a otvorech

      Mantinely do dětských postýlek nesmí představovat riziko uvíznutí hlavy a krku dítěte ve smyčkách nebo šňůrách nebo jiných upevňovacích prostředcích. Výšivky a ozdobné části na mantinelu se nesmí uvolnit, jsou-li vystaveny mechanickému namáhání způsobenému předvídatelným používáním dětmi, aby nepředstavovaly další riziko uvíznutí končetin, hlavy a prstů na rukou nebo aby neobnažily výplň (viz nebezpečí zalknutí).

         Nebezpečí zamotání se

      Na mantinelech do dětských postýlek nesmí být žádné šňůry nebo smyčky, do kterých by se mohl zamotat krk dítěte. Neměly by na nich být smyčky, do kterých by se mohly zachytit prsty na rukou nebo na nohou dítěte.

         Nebezpečí zalknutí a nebezpečí vnitřního udušení

      Mantinely do dětských postýlek nesmí obsahovat jednotlivé nebo malé části, které by mohlo dítě oddělit, které by se mohly zcela vejít do úst dítěte a které by dítě mohlo spolknout.
      Mantinely do dětských postýlek nesmí obsahovat malé části, které by mohlo dítě oddělit a které by mu mohly uvíznout v hltanu nebo v zadní části dutiny ústní. Materiál výplně nesmí být přístupný, zejména ukousnutím, a musí odolat namáhání způsobenému předvídatelným používáním dítětem, s přihlédnutím k možnosti proniknutí vláken švy a k síle švů. Materiál výplně nesmí obsahovat žádná tvrdá nebo ostrá cizí tělesa, jako například kovové částice, hřebíky, jehly a úlomky.

         Nebezpečí vnějšího udušení

      Výrobek nesmí obsahovat umělohmotné výlisky, které by mohlo dítě oddělit, nebo jiné nepropustné krycí vrstvy, které by mohly zakrýt jak ústa, tak nos.
      Obal, v němž jsou předměty uloženy, nesmí představovat riziko udušení v důsledku zablokování vnějších dýchacích cest.
      Aby se zabránilo udušení, nesmí výrobek obsahovat měkké materiály, které by se mohly tvarem přizpůsobit obličeji dítěte nebo vytvořit prohlubně, a způsobit tak zablokování dýchacích cest.

         Nebezpečné hrany

      Mantinely do dětských postýlek nesmí mít ostré hrany a body. Nesmí obsahovat body nebo vyčnívající plochy, které by mohly představovat nebezpečí popíchání.

         Ochranná funkce

      Mantinely do dětských postýlek musí být navrženy a vyrobeny tak, aby neobsahovaly části, které by mohly být použity jako stupadla umožňující dětem po výrobku lézt.

         Nebezpečí plynoucí z kombinace dvou oddělených prvků

      Mantinely do dětských postýlek nesmí představovat další nebezpečí uvíznutí nebo asfyxie, pokud se dítěti podaří vsunout hlavu mezi mantinel a bočnici postýlky.

         Zvláštní upozornění ohledně výrobku

      Musí být poskytnuty adekvátní informace pro správné upevnění mantinelu k bočnici postýlky. V upozornění musí být uvedeno, že mantinel musí být upevněn správně, aby upevňovací prostředek neobsahoval šňůry a smyčky, v nichž by mohla uvíznout hlava a krk dítěte. V upozornění by měla být pro pečovatele uvedena rizika, která představují mantinely nekompatibilní (z důvodu velikosti nebo modelu) s postýlkou a mantinely, které nejsou k postýlce správně připevněny.

         Hygiena

      Mantinely do dětských postýlek musí být navrženy a vyrobeny tak, aby mohly být jednoduše a důkladně vyčištěny v zájmu zabránění riziku infekce nebo znečištění. Výrobek musí tuto podmínku splňovat i po vyprání podle pokynů výrobce a neměl by barvit, když se jej dítě dotýká.

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO ZÁVĚSNÉ POSTÝLKY PRO KOJENCE

      RIZIKA: Hlavní rizika spojená s výrobkem jsou uvíznutí, udušení a poranění v důsledku poruchy konstrukce a nestability.

         Požadavky na bezpečnost

      1)   Obecné požadavky na bezpečnost

      Předměty nesmí ohrozit bezpečnost ani zdraví dětí při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na chování dětí.
      Vezme se v úvahu schopnost uživatelů a jejich pečovatelů, a to zejména v případě předmětů, které jsou na základě svých funkcí, rozměrů a vlastností určené pro děti mladší 12 měsíců.
      Štítky na předmětech nebo na jejich obalech a návody k použití k nim přiložené musí upozornit pečovatele na nebezpečí a rizika poškození zdraví související s používáním těchto předmětů a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se těchto nebezpečí a rizik vyvarovat.
      2)   Zvláštní požadavky na bezpečnost

         Chemické požadavky

      Závěsné postýlky pro kojence musí splňovat právní předpisy EU.

         Požárně technické vlastnosti a tepelné vlastnosti

      Závěsné postýlky pro kojence nesmí v okolí dítěte představovat rizika hořlavosti. Musí se skládat z materiálů, které splňují nejméně jednu z těchto podmínek:

                  —

                  při přímém působení plamene nebo jiskry se nevznítí,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a umožňovat pouze pomalé šíření plamene,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a nesmí vytvářet planoucí úlomky nebo roztékající se kapky.

            Kromě toho hořlavé materiály nesmí uvolňovat během hoření toxické výpary.
      Používání chemických látek zpomalujících hoření by mělo být omezeno na minimum. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita během používání a likvidace na konci doby životnosti by neměla ohrožovat zdraví uživatelů, pečovatelů a životní prostředí.

         Fyzikální a mechanické vlastnosti

         Nebezpečí uvíznutí v mezerách a otvorech

      Závěsné postýlky pro kojence musí být navrženy a vyrobeny tak, aby zabraňovaly uvíznutí hlavy, prstů na rukou, končetin, rukou a chodidel dítěte ve všech typech otvorů.

         Nebezpečí plynoucí z pohyblivých částí

      Závěsné postýlky musí být navrženy tak, aby zabránily nárazu dítěte v postýlce do rámu nebo jiného kusu nábytku v místnosti v důsledku pohybu stranou.
      Závěsné postýlky musí být navrženy tak, aby omezily rotaci postýlky, například při jejím stočení.
      Závěsné postýlky nesmí představovat nebezpečí (např. uvíznutí) pro jiné děti (např. sourozence), které se mohou dostat do kontaktu s postýlkou.

         Nebezpečí pádu

      Stojan a postýlka musí být dostatečně stabilní, aby se zabránilo náhodnému převrácení závěsné postýlky, které by mohlo způsobit vypadnutí dítěte. Postýlky pro kojence by měly zůstat stabilní, když se dítě v postýlce pohybuje nebo když se postýlka houpe v rozpětí, které závěsné zařízení umožňuje.
      Upevňovací prostředek se nesmí oddělit od podpěrného trámu nebo podobného prostředku.
      Závěsné zařízení včetně jeho součástí musí odolat pohybu dítěte během používání.

         Nebezpečí zamotání se

      V závěsné postýlce pro kojence nesmí být žádné šňůry nebo popruhy, do kterých by se mohl zamotat krk dítěte. Pro dítě v závěsné postýlce nesmí být možné, aby se zamotalo do šňůr a řemínků ze závěsného zařízení a nastavovacího zařízení.

         Nebezpečí zalknutí a nebezpečí vnitřního udušení

      Závěsné postýlky nesmí obsahovat jednotlivé nebo malé části, které by mohlo dítě oddělit, které by se mohly zcela vejít do úst dítěte a které by dítě mohlo spolknout.
      Závěsné postýlky nesmí obsahovat malé části, které by mohlo dítě oddělit a které by mu mohly uvíznout v hltanu nebo v zadní části dutiny ústní. Materiál výplně nesmí být přístupný a musí odolat namáhání v důsledku předvídatelného používání dítětem (včetně ukousnutí).

         Nebezpečí vnějšího udušení

      Výrobek nesmí obsahovat umělohmotné výlisky, které by mohlo dítě oddělit, a jiné nepropustné krycí vrstvy, které by mohly zakrýt jak ústa, tak nos.
      Obal, v němž jsou předměty uloženy, nesmí představovat riziko udušení v důsledku zablokování vnějších dýchacích cest. Aby se zabránilo riziku udušení, nesmí výrobek obsahovat měkké materiály, které by se mohly tvarem přizpůsobit obličeji dítěte nebo vytvořit prohlubně, a způsobit tak zablokování dýchacích cest.

         Nebezpečné hrany

      Závěsné postýlky nesmí mít ostré hrany a body. Přístupné hrany a rohy musí být zaoblené a zkosené.
      Výrobek nesmí obsahovat vyčnívající části, na které by dítě mohlo spadnout a poranit se.
      Výrobek nesmí obsahovat body nebo vyčnívající plochy, které by mohly představovat nebezpečí popíchání.

         Integrita konstrukce

      Je třeba omezit deformaci závěsného zařízení a prokluzování v nastavovacím zařízení, aby se zabránilo pádu nebo nárazu postýlky.
      Výšivky a ozdobné části na závěsné postýlce pro kojence se nesmí uvolnit, jsou-li vystaveny mechanickému namáhání způsobenému předvídatelným používáním dětmi, aby nepředstavovaly riziko uvíznutí končetin, hlavy a prstů na rukou.
      V důsledku pohybu tělesné hmotnosti dítěte se nesmí tvořit mezery nebo měnit existující mezery, aby nedošlo k uvíznutí prstů na rukou, rukou a chodidel.
      Aby se zabránilo zborcení závěsné postýlky pro kojence a rozbití prvků (ze stojanů, upevňovacího zařízení, závěsného zařízení), které by mohly způsobit fyzické poranění, musí být závěsné postýlky odolné vůči mechanickému namáhání, jemuž jsou při používání po dobu životnosti výrobku vystaveny.

         Zvláštní upozornění ohledně výrobku

      Upozornění a návod k použití musí pečovatele upozornit na skutečnost, že k bezpečnému postavení a nastavení postýlky je zapotřebí dovednost. Upozornění by také měla obsahovat tyto informace:

                  —

                  dítě se může poranit, pokud je rozpětí houpání nadměrné (např. se dítě může uhodit o rám postýlky nebo může postýlka narazit do jiného kusu nábytku),

                  —

                  závěsné postýlky mohou představovat riziko pro jiné děti,

                  —

                  jiné děti mohou představovat další rizika (např. pokoušením se naklonit přes postýlku),

                  —

                  závěsné postýlky by měly být nainstalovány na plochém povrchu,

                  —

                  používání závěsných postýlek jako postýlek pro noční spánek by nemělo být doporučováno,

                  —

                  závěsné postýlky by neměly být používány, když je dítě schopné klečet nebo sedět zpříma bez pomoci. Měla by být jasně uvedena věková skupina, pro kterou je tento výrobek vhodný (nejvýše 12 měsíců).

         Hygiena

      Závěsné postýlky musí být navrženy a vyrobeny tak, aby mohly být jednoduše a důkladně vyčištěny v zájmu zabránění riziku infekce nebo znečištění.

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO PŘIKRÝVKY PRO DĚTI

      RIZIKA: Hlavní rizika spojená s výrobkem jsou udušení a hypertermie, často v souvislosti se syndromem náhlého úmrtí kojenců.

         Požadavky na bezpečnost

      1)   Obecné požadavky na bezpečnost

      Předměty nesmí ohrozit bezpečnost ani zdraví dětí při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na chování dětí.
      Štítky na předmětech nebo na jejich obalech a návody k použití k nim přiložené musí upozornit pečovatele na nebezpečí a rizika poškození zdraví související s používáním těchto předmětů a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se těchto nebezpečí a rizik vyvarovat.
      2)   Zvláštní požadavky na bezpečnost

         Chemické požadavky

      Přikrývky pro děti musí splňovat právní předpisy EU.

         Požárně technické vlastnosti a tepelné vlastnosti

      Přikrývky pro děti nesmí v okolí dítěte představovat rizika hořlavosti.
      Musí se skládat z materiálů, které splňují nejméně jednu z těchto podmínek:

                  —

                  při přímém působení plamene nebo jiskry se nevznítí,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a umožňovat pouze pomalé šíření plamene.

            Kromě toho hořlavé materiály nesmí uvolňovat během hoření toxické výpary.
      Používání chemických látek zpomalujících hoření by mělo být omezeno na minimum. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita během používání a likvidace na konci doby životnosti by neměla ohrožovat zdraví uživatelů, pečovatelů a životní prostředí.

         Nebezpečí hypertermie

      Upozornění a návod k použití musí pečovatele upozornit, že je třeba dbát na teplotu v místnosti, kde se výrobek používá, aby nedošlo k hypertermii.

         Fyzikální a mechanické vlastnosti

         Mikrobiologická nebezpečí

      Přikrývky pro děti nesmí představovat mikrobiologická nebezpečí vyplývající z nedostatečné hygieny materiálu živočišného původu.

         Nebezpečí uvíznutí v mezerách a otvorech

      Výšivky a ozdobné části na přikrývkách pro děti se nesmí uvolnit, jsou-li vystaveny mechanickému namáhání způsobenému předvídatelným používáním, aby nepředstavovaly riziko uvíznutí (zejména prstů na rukou).

         Nebezpečí zamotání se

      Přikrývky pro děti nesmí obsahovat šňůry nebo smyčky, do kterých by se mohl zamotat krk dítěte.

         Nebezpečí zalknutí a nebezpečí vnitřního udušení

      Přikrývky pro děti nesmí obsahovat jednotlivé nebo malé části, které by mohlo dítě oddělit, které by se mohly zcela vejít do úst dítěte a které by dítě mohlo spolknout. Přikrývky pro děti nesmí obsahovat malé části, které by mohlo dítě oddělit a které by mu mohly uvíznout v hltanu nebo v zadní části dutiny ústní. Materiál výplně nesmí být přístupný a nesmí obsahovat žádná tvrdá nebo ostrá cizí tělesa, jako například kovové částice, hřebíky, jehly a úlomky. Výplň musí také odolat namáhání způsobenému předvídatelným používáním dítětem (včetně ukousnutí), s přihlédnutím k možnosti proniknutí vláken švy a k síle švů.

         Nebezpečí vnějšího udušení

      Přikrývky pro děti nesmí obsahovat umělohmotné výlisky, které by mohlo dítě oddělit, a jiné nepropustné krycí vrstvy, které by mohly zakrýt jak ústa, tak nos.
      Obal, v němž je výrobek uložen, nesmí představovat riziko udušení v důsledku zablokování vnějších dýchacích cest.
      Dítě musí být schopné dýchat a musí mít dostatečný přísun vzduchu, když mu přikrývka při spánku pokrývá obličej.

         Zvláštní upozornění ohledně výrobku

      Upozornění a návod k použití musí pečovatele upozornit na vážná rizika udušení, pokud se přikrývky používají u dětí mladších čtyř měsíců.
      Minimální věk doporučený pro používání je devět měsíců.
      Musí být rovněž poskytnuta informace o velikosti postýlky, ve které se má přikrývka používat.
      Také musí být uvedena upozornění ohledně teploty v místnosti (viz nebezpečí hypertermie).

         Hygiena

      Přikrývky pro děti musí být navrženy a vyrobeny tak, aby mohly být jednoduše a důkladně vyčištěny v zájmu zabránění riziku infekce nebo znečištění. Výrobek musí tuto podmínku splňovat i po vyprání podle pokynů výrobce a neměl by barvit, když se jej dítě dotýká.

         ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PRO DĚTSKÉ SPACÍ PYTLE

      RIZIKA: Hlavním rizikem spojeným s výrobkem je zalknutí se malými částmi a uvíznutí uvnitř pytle.

         Požadavky na bezpečnost

      1)   Obecné požadavky na bezpečnost

      Předměty nesmí ohrozit bezpečnost ani zdraví dětí při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na chování dětí.
      Štítky na předmětech nebo na jejich obalech a přiložené návody k použití musí pečovatele upozornit na nebezpečí a rizika poškození zdraví související s používáním těchto předmětů a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se těchto nebezpečí a rizik vyvarovat.
      2)   Zvláštní požadavky na bezpečnost

         Chemické požadavky

      Dětské spací pytle musí splňovat právní předpisy EU.

         Požárně technické vlastnosti a tepelné vlastnosti

      Dětské spací pytle nesmí v okolí dítěte představovat rizika hořlavosti.
      Musí se skládat z materiálů, které splňují nejméně jednu z těchto podmínek:

                  —

                  při přímém působení plamene nebo jiskry se nevznítí,

                  —

                  po vznícení musí hořet pomalu a umožňovat pouze pomalé šíření plamene.

            Kromě toho hořlavé materiály nesmí uvolňovat během hoření toxické výpary.
      Používání chemických látek zpomalujících hoření by mělo být omezeno na minimum. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita během používání a likvidace na konci doby životnosti by neměla ohrožovat zdraví uživatelů, pečovatelů a životní prostředí.

         Nebezpečí hypertermie

      Upozornění a návod k použití musí pečovatele upozornit, že je třeba dbát na teplotu v místnosti, kde se výrobek používá, aby nedošlo k hypertermii.

         Fyzikální a mechanické vlastnosti

         Nebezpečí uvíznutí v mezerách a otvorech

      Výšivky a ozdobné části na spacím pytli se nesmí uvolnit, jsou-li vystaveny mechanickému namáhání způsobenému předvídatelným používáním, aby nepředstavovaly riziko uvíznutí (zejména prstů na rukou). Také velikost otvorů pro krk a paže by měla být taková, aby dítě nemohlo do pytle zapadnout.

         Integrita konstrukce

      Upevňovací prostředky by měly být bezpečné, aby dítě nemohlo do pytle zapadnout. Švy a upevňovací prostředky by po vyprání podle pokynů výrobce měly zůstat stabilní.

         Nebezpečí zamotání se

      Na spacích pytlích nesmí být žádné šňůry nebo smyčky, do kterých by se mohl zamotat krk dítěte.

         Nebezpečí zalknutí a nebezpečí vnitřního udušení

      Dětské spací pytle nesmí obsahovat jednotlivé nebo malé části, které by mohlo dítě oddělit, které by se mohly zcela vejít do úst dítěte a které by dítě mohlo spolknout. Spací pytle nesmí obsahovat malé části, které by mohlo dítě oddělit a které by mu mohly uvíznout v hltanu nebo v zadní části dutiny ústní. Materiál výplně nesmí být přístupný a musí odolat namáhání způsobenému předvídatelným používáním dítětem (včetně ukousnutí), s přihlédnutím k možnosti proniknutí vláken švy a k síle švů.

         Nebezpečí vnějšího udušení

      Dětské spací pytle nesmí obsahovat umělohmotné výlisky, které by mohlo dítě oddělit, a jiné nepropustné krycí vrstvy nebo tkaniny, které by mohly zakrýt jak ústa, tak nos.
      Obal, v němž je výrobek uložen, nesmí představovat riziko udušení v důsledku zablokování vnějších dýchacích cest.
      Dítě musí být schopné dýchat, když mu spací pytel při spánku pokrývá obličej.

         Nebezpečné hrany

      Dětské spací pytle nesmí mít ostré hrany a body.

         Zvláštní upozornění ohledně výrobku

      Upozornění a návod k použití musí pečovatele upozornit na nutnost vybrat spací pytel doporučený pro věk a výšku dítěte.
      Také musí být uvedena upozornění ohledně teploty v místnosti (viz nebezpečí hypertermie).

         Hygiena

      Dětské spací pytle musí být navrženy a vyrobeny tak, aby mohly být jednoduše a důkladně vyčištěny v zájmu zabránění riziku infekce nebo znečištění. Výrobek musí tuto podmínku splňovat i po vyprání podle pokynů výrobce a neměl by barvit, když se jej dítě dotýká.