title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/614 ze dne 9. dubna 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru, jednacího řádu rozhodčího tribunálu, kodexu chování rozhodců a postupu mediace

text:
                  16.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 105/11

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/614
         ze dne 9. dubna 2019
         o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru, jednacího řádu rozhodčího tribunálu, kodexu chování rozhodců a postupu mediace
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (1) (dále jen „dohoda“) byla jménem Unie schválena dne 20. prosince 2018 a vstoupila v platnost dne 1. února 2019.

                     (2)

                     Dohoda zřizuje smíšený výbor za účelem zajištění řádného a účinného fungování dohody a stanoví, že Smíšený výbor schválí svůj jednací řád, jednací řád rozhodčího tribunálu a kodex chování rozhodců, jakož i postup mediace.

                     (3)

                     Je vhodné stanovit postoj, který se má ve Smíšeném výboru jménem Unie zaujmout, jelikož zamýšlené rozhodnutí Smíšeného výboru bude pro Unii závazné,

                     (4)

                     Postoj Unie ve smíšeném výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Postoj, který se má jménem Unie zaujmout na prvním zasedání Smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, jednacího řádu rozhodčího tribunálu, kodexu chování rozhodců a postupu mediace, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru, včetně jeho příloh, připojeného k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Lucemburku dne 9. dubna 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               G. CIAMBA

            (1)  Úř. věst. L 330, 27.12.2018, s. 3.

            NÁVRH
            ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU č. …/2019 PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ
            ze dne …
            o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru, jednacího řádu rozhodčího tribunálu, postupu mediace a kodexu chování rozhodců
            SMÍŠENÝ VÝBOR,
            s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018, a zejména na čl. 21.6 odst. 2, článek 21.30 a čl. 22.1 odst. 1, 2 a 4 této dohody,
            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

                        1.

                        Jednací řád Smíšeného výboru se stanoví v příloze I.

                        2.

                        Jednací řád rozhodčího tribunálu se stanoví v příloze II.

                        3.

                        Postup mediace se stanoví v příloze III.

                        4.

                        Kodex chování rozhodců se stanoví v příloze IV.

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
               V … dne …

                     Za smíšený výbor

                     ministr zahraničních věcí Japonska

                     zástupce EU

            PŘÍLOHA I

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ

               Článek 1
               Složení a předseda

                  1.   Smíšený výbor zřízený ustanovením čl. 22.1 odst. 1 Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“) plní své povinnosti stanovené v článku 22.1 dohody a převezme odpovědnost za obecné provádění a fungování dohody.

                  2.   Smíšený výbor se skládá ze zástupců Evropské unie a Japonska a v souladu s čl. 22.1 odst. 3 dohody mu spolupředsedá člen Evropské komise odpovědný za obchod a ministr zahraničních věcí Japonska.

                  3.   Spolupředsedové mohou být zastoupeni svými zástupci, jak je stanoveno v čl. 22.1 odst. 3 dohody. Veškeré další odkazy na spolupředsedy Smíšeného výboru, které jsou uvedeny v tomto jednacím řádu, budou chápány tak, že odkazují i na jejich zástupce.

                  4.   Spolupředsedy mohou doprovázet úředníci. Seznam úředníků účastnících se zasedání za každou stranu se před zasedáním vymění prostřednictvím kontaktních míst.

                  5.   Spolupředsedové mohou na základě vzájemného souhlasu rozhodnout ad hoc o přizvání pozorovatelů nebo nezávislých odborníků.

               Článek 2
               Kontaktní místa

                  1.   Kontaktní místa určená podle čl. 22.6 odst. 1 dohody (dále jen „kontaktní místa“) koordinují přípravu a organizaci zasedání Smíšeného výboru.

                  2.   Veškerá výměna korespondence a komunikace mezi stranami týkající se práce Smíšeného výboru a jeho zasedání se uskutečňují prostřednictvím kontaktních míst podle čl. 22.6 odst. 2 písm. c) dohody.

                  3.   Kontaktní místa budou pověřena koordinací příprav předběžného pořadu jednání, návrhů rozhodnutí a návrhů doporučení Smíšeného výboru, jakož i korespondencí a komunikací mezi Smíšeným výborem a specializovanými výbory, pracovními skupinami a jinými subjekty zřízenými podle dohody.

               Článek 3
               Pořad jednání

                  1.   Kontaktní místa společně vypracují předběžný pořad jednání každého zasedání a předají jej společně s příslušnými dokumenty účastníkům Smíšeného výboru nejpozději 15 kalendářních dnů před datem zasedání.

                  2.   Každá strana může nejpozději 21 kalendářních dnů před datem zasedání navrhnout záležitosti, jež mají být na pořadu jednání.

                  3.   Strany mohou na základě vzájemného souhlasu zkrátit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby zohlednily požadavky konkrétního případu.

                  4.   Smíšený výbor přijme pořad jednání na začátku svého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na pořad jednání zařazeny i jiné záležitosti než ty, které jsou uvedeny v předběžném pořadu jednání.

               Článek 4
               Pracovní jazyk
               Nerozhodnou-li strany jinak, veškerá korespondence a komunikace mezi stranami týkající se činnosti Smíšeného výboru, jakož i příprava rozhodnutí a doporučení a související jednání probíhají v angličtině.

               Článek 5
               Rozhodnutí a doporučení

                  1.   Rozhodnutí a doporučení Smíšeného výboru v souladu s článkem 22.2 dohody budou přijata na základě konsensu. Mohou být přijata písemným postupem výměnou nót mezi spolupředsedy výboru.

                  2.   Veškerým rozhodnutím a doporučením Smíšeného výboru bude přiděleno pořadové číslo, datum přijetí a název s odkazem na předmět.

               Článek 6
               Společný zápis

                  1.   Návrh společného zápisu bude zpravidla obsahovat konečný pořad jednání a shrnutí diskusí o každé záležitosti, jež byla na pořadu jednání.

                  2.   Návrh společného zápisu z každého zasedání vypracují kontaktní místa, a to co nejdříve, avšak nejpozději do 60 dnů od data zasedání.

                  3.   Návrh společného zápisu schválí strany písemně, a to co nejdříve, avšak nejpozději do 70 dnů od data zasedání. Jakmile je společný zápis schválen, kontaktní místa podepíší dvě kopie zápisu a každá strana obdrží jeden stejnopis těchto dokumentů. Strany mohou rozhodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronického vyhotovení.

               Článek 7
               Zveřejňování a důvěrnost informací

                  1.   Pokud není v dohodě stanoveno jinak nebo pokud strany nerozhodnou jinak, zasedání Smíšeného výboru nejsou přístupná veřejnosti.

                  2.   Pokud některá strana předloží Smíšenému výboru nebo kterémukoli specializovanému výboru, pracovní skupině nebo jinému subjektu zřízenému podle dohody informace, jež jsou podle jejích právních předpisů považovány za důvěrné nebo chráněné před zveřejněním, nakládá druhá strana s takovými informacemi jako s důvěrnými, jak je stanoveno v článku 1.6 dohody.

                  3.   Každá strana může v jakémkoli vhodném médiu zveřejnit konečný pořad jednání dohodnutý mezi stranami před zasedáním Smíšeného výboru, schválený společný zápis vypracovaný v souladu s článkem 6, s výhradou použití odstavce 2 výše. Každá strana zajistí, aby rozhodnutí, doporučení a výklady přijaté Smíšeným výborem byly zveřejněny.

               Článek 8
               Výdaje
               Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku zasedání Smíšeného výboru. Výdaje související s organizací zasedání ponese strana, která zasedání pořádá. V případě, že se zasedání koná mimo Evropskou unii nebo Japonsko, rozhodnou strany na základě vzájemného souhlasu o odpovědnosti za výdaje vzniklé v souvislosti s organizací zasedání.

            PŘÍLOHA II

               JEDNACÍ ŘÁD ROZHODČÍHO TRIBUNÁLU

            Při postupech pro rozhodčí tribunál podle oddílu C kapitoly 21 (Řešení sporů) dohody se použijí tato pravidla:
            I.   Definice

                        1.

                        V tomto jednacím řádu se použijí tyto definice:

                                    a)

                                    „administrativními pracovníky“ se ve vztahu k rozhodci rozumí osoby, které tento rozhodce řídí a kontroluje, jiné než asistenti;

                                    b)

                                    „poradcem“ se rozumí osoba určená jednou ze stran k tomu, aby radila nebo pomáhala této straně pro účely postupu pro rozhodčí tribunál, jiná než zástupci této strany;

                                    c)

                                    „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;

                                    d)

                                    „rozhodcem“ se rozumí člen rozhodčího tribunálu;

                                    e)

                                    „asistentem“ se rozumí osoba, která za podmínek jmenování rozhodce provádí zkoumání nebo poskytuje pomoc pro rozhodce;

                                    f)

                                    „kodexem chování“ se rozumí kodex chování rozhodců podle článku 21.30 dohody;

                                    g)

                                    „žalující stranou“ se rozumí strana, která požaduje ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 21.7 dohody;

                                    h)

                                    „dny“ se rozumí dny kalendářní;

                                    i)

                                    „rozhodčím tribunálem“ se rozumí rozhodčí tribunál ustavený podle článku 21.7 dohody;

                                    j)

                                    „žalovanou stranou“ se rozumí strana, vůči níž byl předložen rozhodčímu tribunálu spor podle článku 21.7 dohody;

                                    k)

                                    „řízením“ se rozumí řízení rozhodčího tribunálu; a

                                    l)

                                    „zástupcem“ se ve vztahu ke straně rozumí úředník nebo jakákoli jiná osoba z odboru vlády nebo vládní agentury nebo jakýkoli jiný veřejný subjekt strany nebo jiný personál, kterého strana jmenuje jako svého zástupce pro účely řízení rozhodčího tribunálu.

                  II.   Jmenování rozhodců

                        2.

                        Úřad určený žalující stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody odpovídá za organizaci losování uvedeného v čl. 21.8 odst. 3, 4 a 5 dohody a s náležitým předstihem informuje spolupředsedy Smíšeného výboru o datu, čase a místu konání losování. Spolupředseda ze žalované strany může být při losování přítomen nebo může být zastoupen jinou osobou. Dále mohou být přítomni zástupci obou stran. Losování se v každém případě provede se stranou či stranami, které jsou přítomny.

                        3.

                        Strany písemně informují každou osobu, která byla jmenována jako rozhodce podle článku 21.8 dohody, o jejím jmenování. Každá osoba potvrdí oběma stranám, že může zastávat funkci rozhodce, a to do pěti dnů ode dne, kdy byla o svém jmenování informována.

                  III.   Organizační schůze

                        4.

                        Pokud se strany nedohodnou jinak, strany se sejdou s rozhodčím tribunálem do sedmi dnů ode dne jeho ustavení, aby určily záležitosti, které strany nebo tribunál považují za důležité, mimo jiné:

                                    a)

                                    odměny a výdaje vyplácené rozhodcům, které musí být v souladu s normami a kritérii WTO;

                                    b)

                                    odměny vyplácené asistentům. Celková výše odměny každého asistenta nebo asistentů rozhodců nepřesáhne 50 % odměny tohoto rozhodce, pokud se strany nedohodnou jinak; a

                                    c)

                                    časový rozvrh řízení, který se stanoví na základě časového pásma žalované strany.

                              Tohoto zasedání se osobně nebo prostřednictvím telefonu či videokonference mohou účastnit pouze rozhodci a zástupci stran, kteří jsou úředníky nebo jakýmikoli jinými osobami z odboru vlády nebo vládní agentury.

                  IV.   Oznamování

                        5.

                        Jakákoliv žádost, oznámení, písemné podání nebo jiný dokument předávaný:

                                    a)

                                    rozhodčím tribunálem musí být současně zaslán oběma stranám;

                                    b)

                                    stranou rozhodčímu tribunálu musí být v kopii současně zaslán druhé straně a

                                    c)

                                    stranou druhé straně musí být v kopii současně zaslán rozhodčímu tribunálu, v příslušných případech.

                              Každý dokument uvedený v tomto odstavci se v příslušných případech současně zašle v kopii externímu subjektu uvedenému v čl. 21.25 odst. 2 dohody.

                        6.

                        Oznámení určené kterékoli straně ohledně jakéhokoli dokumentu uvedeného v odstavci 5 se zašle úřadu určenému touto stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody.

                        7.

                        Jakékoli oznámení uvedené v odstavci 5 se zašle e-mailem nebo případně jinými telekomunikačními prostředky, které umožňují prokázat jeho zaslání. Není-li prokázáno jinak, takové oznámení se považuje za doručené v den odeslání.

                        8.

                        Drobné chyby – překlepy v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení rozhodčího tribunálu – mohou být opraveny doručením nového dokumentu s jasně vyznačenými změnami.

                        9.

                        Pokud poslední den pro doručení připadne na státní svátek Japonska nebo Evropské unie nebo kterýkoli jiný den, kdy jsou úřady vlády jedné strany úředně nebo z důvodu vyšší moci uzavřeny, považuje se dokument za doručený následující pracovní den. Na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 4 předloží každá strana seznam svých státních svátků a veškerých dalších dnů, kdy jsou její úřady oficiálně uzavřeny. Každá strana svůj seznam v průběhu postupu pro rozhodčí tribunál aktualizuje.

                  V.   Písemná podání

                        10.

                        Žalující strana předloží své písemné podání do 20 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Žalovaná strana předloží své písemné protipodání do 20 dnů ode dne, kdy obdržela písemné podání žalující strany.

                  VI.   Fungování rozhodčího tribunálu

                        11.

                        Předseda rozhodčího tribunálu předsedá všem jeho zasedáním. Rozhodčí tribunál může předsedu zmocnit k provádění administrativních a procesních rozhodnutí.

                        12.

                        Pokud není v kapitole 21 dohody ani v tomto jednacím řádu stanoveno jinak, rozhodčí tribunál může provádět své činnosti libovolnými prostředky, jako například telefonem, faxem nebo spojením prostřednictvím počítače.

                        13.

                        Pokud vyvstane procesní problém, který není upraven v kapitole 21 dohody, tomto jednacím řádu nebo kodexu chování rozhodců uvedeném v článku 21.30, může rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami přijmout vhodný postup, který bude v souladu s uvedenými ustanoveními.

                        14.

                        Rozhodčí tribunál může po konzultaci se stranami změnit jakoukoli lhůtu jinou než lhůtu stanovenou v kapitole 21 dohody a provést jakoukoli další procesní nebo správní úpravu řízení. Pokud rozhodčí tribunál konzultuje strany, informuje písemně strany o navrhované změně nebo úpravě a o jejich důvodu.

                  VII.   Slyšení

                        15.

                        Na základě časového rozvrhu stanoveného podle odstavce 4 a po konzultaci se stranami a ostatními rozhodci určí předseda rozhodčího tribunálu datum a čas slyšení.

                        16.

                        Pokud se strany nedohodnou jinak, strana, na jejímž území se slyšení koná v souladu s čl. 21.15 odst. 2 dohody:

                                    a)

                                    určí místo konání slyšení a informuje o tom předsedu rozhodčího tribunálu a

                                    b)

                                    zajistí logistické zabezpečení slyšení.

                        17.

                        Pokud se strany nedohodnou jinak a aniž je dotčen odstavec 46, sdílejí strany výdaje vyplývající z logistického zabezpečení slyšení.

                        18.

                        Předseda rozhodčího tribunálu v řádném termínu písemně oznámí stranám a případně i externímu subjektu uvedenému v čl. 21.25 odst. 2 dohody datum, čas a místo konání slyšení. Strana, na jejímž území se slyšení koná, nebo případně externí subjekt uvedený v čl. 21.25 odst. 2 dohody tyto informace zveřejní, není-li slyšení neveřejné.

                        19.

                        Obvykle by se mělo konat pouze jedno slyšení. Pokud se spor týká mimořádně složitých záležitostí, může rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami svolat dodatečná slyšení z vlastního podnětu nebo na žádost kterékoli ze stran. Na každé z dodatečných slyšení se použijí obdobně odstavce 15 až 18.

                        20.

                        Všichni rozhodci jsou přítomni po celou dobu slyšení.

                        21.

                        Nezávisle na tom, zda je slyšení přístupné veřejnosti, se jej mohou zúčastnit tyto osoby:

                                    a)

                                    zástupci stran;

                                    b)

                                    poradci;

                                    c)

                                    asistenti a administrativní pracovníci;

                                    d)

                                    tlumočníci, překladatelé a soudní zapisovatelé rozhodčího tribunálu a

                                    e)

                                    odborníci, o nichž rozhodl rozhodčí tribunál podle čl. 21.17 odst. 2 dohody.

                        22.

                        Nejpozději pět dnů před datem konání slyšení doručí každá strana rozhodčímu tribunálu seznam osob, které přednesou při slyšení argumenty nebo vyjádření jménem této strany, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se slyšení zúčastní.

                        23.

                        Rozhodčí tribunál vede slyšení níže uvedeným způsobem a přitom zajistí, aby žalující i žalovaná strana dostaly pro argumentaci i protiargumentaci stejné množství času:

                                       Argumentace

                                                a)

                                                argumentace žalující strany; a

                                                b)

                                                argumentace žalované strany.

                                       Protiargumentace

                                                a)

                                                replika žalující strany; a

                                                b)

                                                duplika žalované strany.

                        24.

                        Rozhodčí tribunál může kdykoli během slyšení klást otázky kterékoli straně.

                        25.

                        Rozhodčí tribunál zajistí vypracování přepisu slyšení a jeho doručení stranám co nejdříve po slyšení. Strany mohou k přepisu předložit připomínky a rozhodčí tribunál je zváží.

                        26.

                        Každá strana může do 10 dnů od data slyšení předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která během slyšení vyvstala.

                  VIII.   Porady

                        27.

                        Poradních jednání rozhodčího tribunálu se smí účastnit pouze členové tribunálu. Bez ohledu na předchozí větu může rozhodčí tribunál povolit přítomnost asistentů během poradních jednání.

                  IX.   Písemné dotazy

                        28.

                        Rozhodčí tribunál může kdykoli během řízení adresovat písemné dotazy jedné nebo oběma stranám. Kopie každého dotazu položeného jedné straně se zašle straně druhé.

                        29.

                        Každá strana rovněž poskytne druhé straně kopii své odpovědi na dotazy vznesené rozhodčím tribunálem. Strana dostane příležitost předložit písemné připomínky k odpovědi druhé strany ve lhůtě pěti dnů od doručení této kopie.

                  X.   Nahrazení rozhodců

                        30.

                        Pro nahrazení rozhodce v souladu s článkem 21.11 dohody se obdobně použije článek 21.8.

                        31.

                        Pokud se některá ze stran domnívá, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, a z toho důvodu by měl být nahrazen, měla by to daná strana oznámit druhé straně do 15 dnů od momentu, kdy získala dostatečné důkazy o tom, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování.

                        32.

                        Pokud se některá ze stran domnívá, že některý z rozhodců jiný než předseda neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 30 nového rozhodce.
                        Pokud se strany neshodnou na nutnosti rozhodce nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla tato záležitost postoupena předsedovi rozhodčího tribunálu, jehož rozhodnutí je konečné.
                        Pokud na základě této žádosti předseda zjistí, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový rozhodce v souladu s odstavcem 30.

                        33.

                        Pokud se některá ze stran domnívá, že předseda rozhodčího tribunálu neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 30 nového předsedu.
                        Pokud se strany neshodnou na nutnosti předsedu nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena zbývajícím dvěma rozhodcům. Rozhodci rozhodnou nejpozději do 10 dnů ode dne doručení žádosti, zda je třeba předsedu rozhodčího tribunálu nahradit. Rozhodnutí rozhodců o nutnosti nahradit předsedu je konečné.
                        Pokud rozhodci rozhodnou, že předseda neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový předseda v souladu s odstavcem 30.

                        34.

                        Řízení se pozastaví na dobu potřebnou k provedení postupů stanovených v odstavcích 30 až 33.

                  XI.   Důvěrnost

                        35.

                        Pokud strana předloží rozhodčímu tribunálu důvěrnou verzi svých písemných podání, poskytne na žádost druhé strany ve lhůtě 20 dnů ode dne podání žádosti nedůvěrnou verzi podání, kterou lze zpřístupnit veřejnosti. Žádné ustanovení tohoto jednacího řádu nebrání straně zveřejnit její vlastní podání, a to do té míry, že nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné. Rozhodčí tribunál jedná na uzavřeném zasedání v případech, kdy podání a argumenty některé strany obsahují důvěrné informace. Rozhodčí tribunál a strany zachovají důvěrnost slyšení rozhodčího tribunálu, probíhá-li slyšení na uzavřeném zasedání.

                  XII.   Jednostranné kontakty

                        36.

                        Rozhodčí tribunál se nesmí sejít s jednou ze stran ani s ní komunikovat bez přítomnosti druhé strany.

                        37.

                        Rozhodce nesmí hovořit o žádných aspektech záležitosti, která je předmětem řízení, s jednou ze stran nebo s oběma stranami v nepřítomnosti ostatních rozhodců.

                  XIII.   Podání amicus curiae

                        38.

                        Pokud se strany do tří dnů od data ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, může rozhodčí tribunál obdržet nevyžádaná písemná podání od osob uvedených v čl. 21.17 odst. 3 dohody, které jsou nezávislé na vládách stran, pokud jsou podání obdržena do 10 dnů ode dne ustavení tribunálu.

                        39.

                        Podání musí být stručná, v žádném případě nesmí být delší než 15 stran s řádkováním 2 a musí přímo souviset s faktickými nebo právními otázkami, kterými se rozhodčí tribunál zabývá. Podání musí obsahovat popis osoby, která podání poskytuje, mimo jiné:

                                    a)

                                    u fyzické osoby státní příslušnost a

                                    b)

                                    u právnické osoby místo usazení, povaha její činnosti, její právní postavení, obecné cíle a zdroj jejího financování.

                              Každá osoba uvede ve svých podáních zájem, který má na řízení. Podání se vypracují v jazycích zvolených stranami v souladu s odstavci 42 a 43 tohoto jednacího řádu.

                        40.

                        Rozhodčí tribunál ve své zprávě uvede veškerá podání, která obdržel v souladu s odstavci 38 a 39. Argumenty uvedenými v těchto podáních se rozhodčí tribunál není povinen ve své zprávě zabývat. Uvedená podání se poskytnou stranám k vyjádření připomínek. Připomínky stran, které byly rozhodčímu tribunálu předloženy do 10 dnů, tribunál zohlední.

                  XIV.   Naléhavé případy

                        41.

                        V naléhavých případech uvedených v kapitole 21 dohody případně upraví rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami lhůty uvedené v tomto jednacím řádu. Rozhodčí tribunál oznámí tyto úpravy stranám.

                  XV.   Jazyk a překlad

                        42.

                        Během konzultací uvedených v článku 21.5 dohody a nejpozději na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 4 tohoto jednacího řádu usilují strany o shodu ohledně společného pracovního jazyka pro řízení u rozhodčího tribunálu. Každá strana oznámí druhé straně do 90 dnů po přijetí tohoto jednacího řádu Smíšeným výborem v souladu s čl. 22.1 odst. 4 písm. f) dohody seznam jazyků, které upřednostňuje. Seznam musí obsahovat alespoň jeden pracovní jazyk WTO.

                        43.

                        Pokud strany nejsou schopny se na společném pracovním jazyce shodnout, učiní každá strana svá písemná podání ve zvoleném jazyce a současně poskytne překlad do jednoho z pracovních jazyků WTO, který druhá strana případně oznámila v souladu s odstavcem 42. Strana odpovědná za organizaci ústního slyšení zajistí v příslušných případech tlumočení ústních podání do téhož pracovního jazyka WTO.

                        44.

                        Průběžná a závěrečná zpráva rozhodčího tribunálu se vydá ve společném pracovním jazyce. Pokud se strany na společném pracovním jazyce neshodly, vyhotoví se průběžná a závěrečná zpráva v pracovních jazycích WTO uvedených v odstavci 43.

                        45.

                        Strana může předložit připomínky k přesnosti jakéhokoli překladu dokumentu, který byl vypracován podle tohoto jednacího řádu.

                        46.

                        V případě, že je nezbytný překlad nebo tlumočení písemných a ústních podání jedné strany do příslušného pracovního jazyka WTO, ponese tato strana související náklady.

            PŘÍLOHA III

               POSTUP MEDIACE

            I.   Cíl

                        1.

                        Cílem postupu mediace podle článku 21.6 dohody, jak je stanoven v tomto dokumentu, je napomoci nalezení vzájemně přijatelného řešení prostřednictvím uceleného a urychleného postupu za pomoci mediátora.

                  II.   Definice

                        2.

                        Pro účely tohoto dokumentu se použijí tyto definice:

                                    a)

                                    „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;

                                    b)

                                    „kodexem chování“ se rozumí kodex chování rozhodců podle článku 21.30 dohody;

                                    c)

                                    „dny“ se rozumí dny kalendářní;

                                    d)

                                    „Smíšeným výborem“ se rozumí Smíšený výbor ustavený podle článku 22.1 dohody;

                                    e)

                                    „dožádanou stranou“ se rozumí strana, jíž je adresována žádost o účast na postupu mediace podle článku 21.6 dohody;

                                    f)

                                    „žádající stranou“ se rozumí strana, která žádá o účast na postupu mediace podle článku 21.6 dohody, a

                                    g)

                                    „jednacím řádem“ se rozumí jednací řád rozhodčího tribunálu podle článku 21.30 dohody.

                  III.   Zahájení mediačního řízení

                        3.

                        Kterákoli strana může kdykoli požádat, aby se strany účastnily postupu mediace. Takovou žádost zašle druhé straně písemně. Žádost musí být dostatečně podrobná, aby druhá strana jasně pochopila obavy strany žádající o postup mediace. Žádající strana ve své žádosti popíše danou záležitost takto:

                                    a)

                                    uvede konkrétní opatření;

                                    b)

                                    poskytne popis údajných nepříznivých účinků, které opatření podle žádající strany má nebo bude mít na obchod nebo investice mezi stranami, a

                                    c)

                                    vysvětlí příčinné souvislosti mezi opatřením a nepříznivými účinky na obchod a investice mezi stranami.

                        4.

                        Obvykle se očekává, že strana před tím, než druhé straně adresuje písemnou žádost podle odstavce 3, využije jakýchkoli relevantních ustanovení dohody týkajících se spolupráce nebo konzultací. Pro upřesnění je třeba uvést, že před zahájením postupu mediace není nutné provést konzultace podle článku 21.5 dohody.

                        5.

                        Postup mediace může být zahájen pouze po vzájemné dohodě stran za účelem posouzení vzájemně přijatelných řešení a zvážení veškerých poradních stanovisek a návrhů řešení od mediátora. Dožádaná strana žádost s porozuměním zváží a ve své písemné odpovědi ji do 10 dnů od data jejího obdržení přijme či zamítne. Pokud dožádaná strana v této lhůtě neodpoví, považuje se žádost za zamítnutou. Za datum zahájení postupu mediace se považuje den, kdy žádající strana obdržela odpověď dožádané strany ohledně přijetí.

                  IV.   Výběr mediátora

                        6.

                        Strany se snaží dosáhnout dohody ohledně mediátora nejpozději 15 dnů po datu zahájení postupu mediace.

                        7.

                        Pokud strany dohody ohledně mediátora ve lhůtě stanovené v odstavci 6 nedosáhnou, na žádost kterékoli ze stran spolupředseda Smíšeného výboru ze žádající strany nebo jeho zástupce vybere losem do pěti dnů od podání žádosti mediátora z dílčího seznamu předsedů sestaveného podle čl. 21.9 odst. 1 dohody. Žádost se zašle v kopii druhé straně.

                        8.

                        Úřad určený žádající stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody odpovídá za organizaci losování a s náležitým předstihem informuje spolupředsedy Smíšeného výboru o datu, čase a místu konání losování. Spolupředseda z dožádané strany může být při losování přítomen nebo může být zastoupen jinou osobou. Dále mohou být přítomni zástupci obou stran. Losování se v každém případě provede se stranou či stranami, které jsou přítomny.

                        9.

                        Nedohodnou-li se strany jinak, nesmí být mediátor státním příslušníkem žádné ze stran ani nesmí být žádnou ze stran zaměstnán.

                        10.

                        Mediátor stranám nestranným a transparentním způsobem pomáhá objasnit podstatu předmětné záležitosti včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice a dospět ke vzájemně přijatelnému řešení.

                        11.

                        Na mediátora se obdobně použije kodex chování rozhodců přijatý Smíšeným výborem podle článku 21.30 dohody.

                  V.   Pravidla postupu mediace

                        12.

                        Do 10 dnů ode dne, kdy bylo dosaženo dohody ohledně mediátora podle odstavce 6 nebo byl mediátor vybrán podle odstavce 7, předloží žádající strana mediátorovi a dožádané straně písemně podrobný popis předmětné záležitosti, včetně toho, jak je nebo bude konkrétní opatření uplatňováno a jak ovlivňuje obchod nebo investice. Do 20 dnů ode dne doručení tohoto podání může dožádaná strana předložit k tomuto popisu písemné vyjádření. Každá strana může do svého popisu nebo připomínek zahrnout veškeré informace, které pokládá za relevantní.

                        13.

                        Mediátor může rozhodnout o nejvhodnějším způsobu, jak předmětnou záležitost vyjasnit, včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice. Mediátor může zejména organizovat setkání stran, konzultovat se stranami společně nebo jednotlivě a poskytovat jakoukoli další pomoc, o kterou strany požádají. Mediátor může rovněž po konzultaci se stranami požádat o pomoc či konzultaci příslušné odborníky a zúčastněné strany.

                        14.

                        Mediátor se snaží nabízet poradenství a navrhovat stranám řešení k jejich zvážení. Strany mohou navrhované řešení přijmout či odmítnout nebo se mohou dohodnout na jiném řešení. Mediátor neposkytuje rady či připomínky týkající se souladu konkrétního opatření s dohodou.

                        15.

                        Pokud se strany nedohodnou jinak, postup se uskuteční na území dožádané strany.

                        16.

                        Strany usilují o dosažení vzájemně přijatelného řešení do 60 dnů ode dne, kdy bylo dosaženo dohody ohledně mediátora podle odstavce 6 nebo byl mediátor vybrán podle odstavce 7. Pokud o to strana požádá, přijme se oboustranně přijatelné řešení prostřednictvím rozhodnutí Smíšeného výboru. Pokud se strany nedohodnou jinak, vzájemně přijatelná řešení se zpřístupní veřejnosti. Veřejně přístupná znění však nesmí obsahovat informace, které některá ze stran označila za důvěrné. Do doby, než bude dosaženo konečného vzájemně přijatelného řešení, mohou strany zvážit případná prozatímní řešení.

                        17.

                        Na požádání kterékoli ze stran vypracuje mediátor pro strany písemný návrh věcné zprávy obsahující stručný přehled o:

                                    a)

                                    předmětné záležitosti, včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice;

                                    b)

                                    použitých postupech;

                                    c)

                                    názorech vyjádřených stranami, odborníky a zúčastněnými stranami, v příslušných případech a

                                    d)

                                    popřípadě vzájemně přijatelných řešeních a prozatímních řešeních,

                              a to do 15 dnů od podání žádosti o tuto zprávu.
                        Strany se mohou k návrhu věcné zprávy vyjádřit do 15 dnů od jeho vydání. Po zvážení připomínek předložených stranami mediátor stranám do 30 dnů od vydání návrhu věcné zprávy písemně předloží konečnou věcnou zprávu. Věcná zpráva nesmí obsahovat žádný výklad dohody ze strany mediátora.

                        18.

                        Postup mediace se ukončí:

                                    a)

                                    přijetím oboustranně přijatelného řešení stranami ke dni jeho přijetí;

                                    b)

                                    písemným prohlášením mediátora po konzultaci se stranami, že další úsilí v rámci mediace by již nevedlo k žádnému výsledku, ke dni uvedeného prohlášení;

                                    c)

                                    vzájemnou dohodou stran v kterékoli fázi postupu ke dni uvedené dohody nebo

                                    d)

                                    písemným a odůvodněným prohlášením jedné ze stran po posouzení vzájemně přijatelných řešení v rámci postupu mediace ke dni uvedeného prohlášení.

                              Ukončením postupu mediace není dotčen odstavec 17.

                        19.

                        Na postup mediace se obdobně použijí odstavce 5 až 9, 15 až 26, 33, 34 a 42 až 46 jednacího řádu rozhodčího tribunálu.

                  VI.   Důvěrnost

                        20.

                        Nedohodnou-li se strany jinak a aniž je dotčen odstavec 16, jsou veškeré kroky postupu mediace, včetně poradenství nebo navržených řešení, důvěrné. Mediátor a strany zacházejí s informacemi, které strana předložila mediátorovi nebo které obdržela z jakéhokoli jiného zdroje a které byly označeny za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. Kterákoli strana však může zveřejnit informaci o tom, že mediace probíhá.

                  VII.   Vztah k jiným postupům pro řešení sporů

                        21.

                        Postupem mediace nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle kapitoly 21 (Řešení sporů) dohody nebo podle postupu pro řešení sporů stanoveného v jakékoli jiné dohodě.

                        22.

                        Strany se při jiných postupech pro řešení sporů podle této dohody či jakékoli jiné dohody nesmí spoléhat na následující stanoviska, skutečnosti a rady či návrhy, ani je předkládat jako důkaz, a rozhodčí tribunál k nim nesmí přihlížet:

                                    a)

                                    stanoviska, jež během postupu mediace zaujala druhá strana, nebo informace získané podle odstavce 13;

                                    b)

                                    skutečnost, že druhá strana naznačila svou vůli přijmout určité řešení týkající se záležitosti, která je předmětem mediace, nebo

                                    c)

                                    rady poskytnuté nebo návrhy předložené mediátorem.

                        23.

                        Pokud se strany nedohodnou jinak, mediátor nesmí být rozhodcem ani členem rozhodčího tribunálu při jiných postupech pro řešení sporů podle dohody nebo podle jakékoli jiné dohody, jež se týkají téže záležitosti, ohledně níž působí jako mediátor.

                  VIII.   Lhůta

                        24.

                        Veškeré lhůty uvedené pro tento postup mediace mohou být změněny po vzájemné dohodě stran.

                  IX.   Náklady

                        25.

                        Každá strana si hradí vlastní výdaje plynoucí z účasti na postupu mediace.

                        26.

                        Strany společně stejným dílem hradí organizační výdaje postupu mediace, včetně odměn a výdajů mediátora. Odměna mediátora odpovídá odměně rozhodců stanovené v odstavci 4 jednacího řádu rozhodčího tribunálu.

            PŘÍLOHA IV

               KODEX CHOVÁNÍ ROZHODCŮ

            I.   Definice

                        1.

                        V tomto kodexu chování se použijí tyto definice:

                                    a)

                                    „administrativními pracovníky“ se ve vztahu k rozhodci rozumí osoby, které rozhodce řídí a kontroluje, jiné než asistenti;

                                    b)

                                    „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;

                                    c)

                                    „rozhodcem“ se rozumí člen rozhodčího tribunálu;

                                    d)

                                    „asistentem“ se rozumí osoba, která za podmínek jmenování rozhodce provádí zkoumání nebo poskytuje pomoc pro rozhodce;

                                    e)

                                    „kandidátem“ se rozumí osoba, jejíž jméno je na seznamu rozhodců uvedeném v článku 21.9 dohody;

                                    f)

                                    „rozhodčím tribunálem“ se rozumí rozhodčí tribunál ustavený podle článku 21.7 dohody; a

                                    g)

                                    „řízením“ se rozumí řízení rozhodčího tribunálu.

                  II.   Poskytnutí kodexu chování

                        2.

                        Strany poskytnou tento kodex chování každému kandidátovi v momentě, kdy je jeho jméno zařazeno na seznam uvedený v článku 21.9 dohody.

                  III.   Hlavní zásady

                        3.

                        Každý kandidát a rozhodce dodržuje přísné normy chování v souladu s tímto kodexem chování tak, aby byla zachována integrita a nestrannost mechanismu pro řešení sporů.

                  IV.   Oznamovací povinnosti

                        4.

                        Před přijetím svého jmenování rozhodcem zveřejní kandidát, který má vystupovat jako rozhodce, jakýkoli zájem, vztah nebo záležitost, které by mohly ovlivňovat jeho nezávislost nebo nestrannost nebo které by mohly důvodně vytvořit dojem nevhodného jednání nebo podjatosti během řízení. Kandidát proto vynaloží veškeré rozumné úsilí, aby si byl všech takových zájmů, vztahů nebo záležitostí, včetně zájmů finančních, profesních, pracovních či rodinných, vědom.

                        5.

                        Oznamovací povinnost podle odstavce 4 je trvalou povinností a vztahuje se i na rozhodce po přijetí jeho jmenování. Rozhodce v průběhu řízení písemně oznámí stranám jakékoli nové informace týkající se povinnosti podle odstavce 4, a to co nejdříve, jakmile se o nich dozví.

                        6.

                        Při plnění těchto požadavků na oznamování musí být respektováno osobní soukromí.

                  V.   Výkon povinností

                        7.

                        Rozhodce musí být po potvrzení svého jmenování k dispozici pro výkon svých povinností a vykonává je v průběhu řízení rozhodčího tribunálu řádně a včas, spravedlivě a poctivě.

                        8.

                        Rozhodce se zabývá pouze otázkami, které byly vzneseny v rámci každého řízení a jsou nezbytné pro přijetí rozhodnutí, a tuto povinnost nesmí delegovat na žádnou jinou osobu.

                        9.

                        Rozhodce nenavazuje jednostranné kontakty v souvislosti se záležitostmi projednávanými rozhodčím tribunálem během řízení.

                  VI.   Nezávislost a nestrannost

                        10.

                        Rozhodce je nezávislý a nestranný, vyvaruje se přímého a nepřímého střetu zájmů, nesmí být ovlivňován vlastním zájmem, vnějším tlakem, politickými zřeteli, požadavky veřejnosti, loajalitou vůči některé straně ani obavami z kritiky a nesmí vytvářet dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.

                        11.

                        Rozhodce nepřijme přímo ani nepřímo žádný závazek ani žádnou výhodu, které by jakkoli ovlivňovaly řádný výkon jeho povinností nebo by budily dojem ovlivňování řádného výkonu jeho povinností.

                        12.

                        Rozhodce nesmí využívat svého postavení v rozhodčím tribunálu k prosazování jakýchkoli osobních nebo soukromých zájmů a vyvaruje se jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že ostatní na něj mají zvláštní vliv.

                        13.

                        Rozhodce nesmí umožnit, aby jeho jednání nebo úsudek ovlivňovaly dřívější či současné finanční, obchodní, profesionální, osobní, rodinné nebo sociální vztahy nebo povinnosti.

                        14.

                        Rozhodce se vyvaruje toho, aby vstupoval do jakýchkoli vztahů nebo aby mu vznikly jakékoli finanční zájmy, u nichž je pravděpodobné, že by ovlivňovaly jeho nestrannost, nebo které by mohly důvodně vyvolávat dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.

                        15.

                        Bývalý rozhodce se vyvaruje jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že byl podjatý při plnění svých povinností nebo že mu z rozhodnutí rozhodčího tribunálu, v němž vystupoval, plynuly nějaké výhody.

                  VII.   Důvěrnost

                        16.

                        Žádný rozhodce nikdy nezveřejní žádné neveřejné informace, které se týkají nebo byly získány během řízení rozhodčího tribunálu, pro něž byl jmenován. Žádný rozhodce v žádném případě nepoužije takové informace k získání osobních výhod nebo výhod pro jiné osoby ani k nepříznivému ovlivnění zájmů jiných osob.

                        17.

                        Žádný rozhodce nezveřejní rozhodnutí rozhodčího tribunálu nebo jeho části, pokud rozhodnutí nebylo zveřejněno.

                        18.

                        Rozhodce nikdy nezveřejní poradní jednání rozhodčího tribunálu ani názory kteréhokoli rozhodce ani neučiní žádná prohlášení týkající se řízení rozhodčího tribunálu, pro něž byl jmenován, nebo záležitostí, které jsou v takovém řízení předmětem sporu.

                        19.

                        Povinnosti podle odstavců 16 až 18 se nadále vztahují i na bývalého rozhodce.

                  VIII.   Další povinnosti

                        20.

                        Kandidát nebo rozhodce sdělí v nejbližším možném termínu a důvěrným způsobem záležitosti týkající se skutečného nebo možného porušení tohoto kodexu chování oběma stranám, aby je mohly zvážit.

                        21.

                        Rozhodce podnikne všechny rozumné a vhodné kroky k tomu, aby zajistil, že jeho asistenti a administrativní pracovníci jsou si vědomi povinností vyplývajících pro rozhodce z částí III, IV, VI a VII tohoto kodexu chování a dodržují je.

                        22.

                        Každý rozhodce si vede záznamy a předloží konečnou zprávu o tom, kolik času řízení rozhodčího tribunálu věnoval, a o svých výdajích, jakož i o vynaloženém čase a výdajích svých asistentů.


Rozhodnutí Komise ze dne 17/04/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9295 - Daimler AG / Geely Technology Group Co., Ltd.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/654 ze dne 15. dubna 2019, kterým se mění Protokol č. 5 o statutu Evropské investiční banky

text:
                  25.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 110/36

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/654
         ze dne 15. dubna 2019,
         kterým se mění Protokol č. 5 o statutu Evropské investiční banky
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 308 této smlouvy,
         s ohledem na žádost Evropské investiční banky,
         po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
         s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
         s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
         v souladu se zvláštním legislativním postupem,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Smlouvy se přestanou na Spojené království uplatňovat dnem vstupu dohody o vystoupení v platnost, nebo nedojde-li k tomu, dva roky po uvedeném oznámení, tedy dne 30. března 2019, nerozhodne-li Evropská rada jednomyslně po dohodě se Spojeným královstvím o prodloužení této lhůty.

                     (2)

                     V souladu s článkem 308 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou členy Evropské investiční banky (dále jen „banka“) členské státy.

                     (3)

                     Vystoupením Spojeného království z Unie končí jeho členství v bance, jeho podíl na upsaném základním kapitálu banky, jeho právo nominovat řádné a zastupující členy správní rady a funkční období jím nominovaných řádných a zastupujících členů správní rady.

                     (4)

                     Zachování základního kapitálu banky vyžaduje, aby byl základní kapitál upsaný zbývajícími členskými státy navýšen.

                     (5)

                     K navýšení základního kapitálu upsaného zbývajícími členskými státy by mělo dojít současně s dalším posílením správy a řízení banky.

                     (6)

                     Je třeba posílit funkce správní rady tím, že se umožní nominace dalších zastupujících členů, a je třeba lépe využívat zastupující členy správní rady a odborníky bez hlasovacího práva, aby se posílila jejich úloha při podpoře rozhodovacího procesu správní rady, zejména pokud jde o analýzu návrhů na financování.

                     (7)

                     Je třeba rozšířit hlasování kvalifikovanou většinou ve správní radě i Radě guvernérů na klíčové oblasti, konkrétně rozhodování o operačním plánu banky, jmenování členů řídícího výboru a schvalování jednacího řádu.

                     (8)

                     V zájmu zvýšení účinnosti reforem uvedených v tomto rozhodnutí by banka měla přijmout další iniciativy, aby v souladu s osvědčenými bankovními postupy zohlednila na všech svých příslušných úrovních včetně řídícího výboru zásady „tří linií obrany“.

                     (9)

                     Objemy úvěrů by navíc měly v souladu s očekáváními členských států zůstat udržitelné a rámec pro stanovení udržitelných objemů úvěrů by měl být dále rozpracován, přičemž je třeba posílit funkce výboru pro audit tím, že se zajistí, aby jeho členy byly i osoby znalé dohledové problematiky. Zejména je třeba zajistit, aby ve výboru pro audit nikdy nechyběli členové pocházející z některého orgánu bankovního dohledu ze zemí eurozóny i ze zemí mimo eurozónu.

                     (10)

                     Statut Evropské investiční banky by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Protokol (č. 5) o statutu Evropské investiční banky, připojený ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se mění takto:

                        1)

                        v čl. 4 odst. 1 se první pododstavec mění takto:

                                    a)

                                    návětí se nahrazuje tímto:

                                       „1.   Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 204 089 132 500 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách:“,

                                    b)

                                    zrušuje se tento řádek:

                                                „Spojené Království

                                                39 195 022 000 “;

                        2)

                        v čl. 7 odst. 3 se písmeno h) nahrazuje tímto:

                                    „h)

                                    schvaluje kvalifikovanou většinou jednací řád banky.“;

                        3)

                        v čl. 9 odst. 1 prvním pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
                        „Kvalifikovanou většinou rozhoduje o operačním plánu banky.“;

                        4)

                        v článku 9 se odstavec 2 mění takto:

                                    a)

                                    první pododstavec se nahrazuje tímto:

                                       „2.   Správní rada je složena z 28 řádných členů a 31 zastupujících členů, kteří jsou nominováni v souladu s tímto odstavcem.“,

                                    b)

                                    třetí pododstavec se nahrazuje tímto:
                                    „Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:

                                                —

                                                dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,

                                                —

                                                dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,

                                                —

                                                dva zastupující členy nominované Italskou republikou,

                                                —

                                                dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,

                                                —

                                                tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,

                                                —

                                                čtyři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky, Irska a Rumunska,

                                                —

                                                šest zastupujících členů nominovaných vzájemnou dohodou Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,

                                                —

                                                devět zastupujících členů nominovaných vzájemnou dohodou Bulharské republiky, České republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Maďarska, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,

                                                —

                                                jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.“;

                        5)

                        v čl. 11 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

                           „1.   Řídící výbor se skládá z předsedy a osmi místopředsedů jmenovaných na dobu šesti let Radou guvernérů, která jedná kvalifikovanou většinou na návrh správní rady přijatý kvalifikovanou většinou.“

            Článek 2

               1.   Toto rozhodnutí se použije ode dne následujícího po dni, kdy Smlouvy přestanou být použitelné pro Spojené království.

               2.   Ustanovení čl. 1 bodu 1 písm. a) se použije ode dne uvedeného v odstavci 1 tohoto článku, není-li s účinkem od uvedeného nebo dřívějšího dne přijato rozhodnutí o navýšení základního kapitálu banky.

            V Lucemburku dne 15. dubna 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               P. DAEA

            (1)  Stanovisko ze dne 15. ledna 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

            (2)  Stanovisko ze dne 31. ledna 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).


title: Rozhodnutí Rady guvernérů Evropské investiční banky ze dne 16. dubna 2019 o nahrazení základního kapitálu Evropské investiční banky upsaného Spojeným královstvím základním kapitálem upsaným ostatními členskými státy [2019/655]

text:
               25.4.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 110/39

      ROZHODNUTÍ RADY GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY
      ze dne 16. dubna 2019
      o nahrazení základního kapitálu Evropské investiční banky upsaného Spojeným královstvím základním kapitálem upsaným ostatními členskými státy [2019/655]
      RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY,
      S OHLEDEM na čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2 statutu,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE se očekává, že Spojené království vystoupí ke dni 30. března 2019 z Evropské unie v souladu s ustanoveními článku 50 Smlouvy o Evropské unii,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle článku 308 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou členy Evropské investiční banky členské státy,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE vystoupením Spojeného království z Evropské unie skončí členství Spojeného království v Evropské investiční bance a zanikne jím upsaný základní kapitál banky,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE vystoupením Spojeného království z Evropské unie by neměla být dotčena finanční aktivita a provozní model Evropské investiční banky,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE k zachování základního kapitálu banky bude nutné zvýšit základní kapitál upsaný ostatními členskými státy,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE splacená část tohoto zvýšení základního kapitálu upsaného ostatními členskými státy by měla činit 3 495 903 950 EUR a tato částka by v celém rozsahu měla být financována z dodatečných rezerv banky, a to za účelem zachování splacené části celkového upsaného základního kapitálu v její stávající výši,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE zachování základního kapitálu banky by mělo být spojeno s dalším posilováním řízení banky,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE je třeba posílit funkci správní rady a umožnit tak nominaci dalších zastupujících členů a že je třeba lépe využívat zastupující členy správní rady a odborníky bez hlasovacího práva ke zvýšení jejich podpory rozhodování ve správní radě, zejména pokud jde o analýzu návrhů na financování,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE v některých klíčových oblastech by správní rada a Rada guvernérů měly nově hlasovat kvalifikovanou většinou, a to konkrétně při rozhodování o operačním plánu banky, jmenování členů řídícího výboru a schvalování jednacího řádu,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE by banka měla přijmout další kroky, které by v souladu s nejlepší bankovní praxí odrážely „tři linie obrany“ na všech relevantních úrovních této instituce, včetně řídícího výboru,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE členské státy očekávají, že budou zachovány objemy úvěrů v udržitelné výši a že je proto třeba dále rozvíjet rámec stanovení udržitelných úrovní úvěrových činností,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE bude posílena funkce výboru pro audit v tom smyslu, že mezi členy výboru budou osoby se znalostmi o problematice dohledu, je rovněž třeba přehodnotit postup pro výběr členů tohoto výboru a mimo jiné zajistit, aby mezi jeho členy byly vždy osoby z orgánů bankovního dohledu v eurozóně i mimo ni,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE se Rada vyzývá, aby současně přijala potřebné změny statutu banky v souladu s článkem 308 Smlouvy o fungování Evropské unie,
      VZHLEDEM K TOMU, ŽE některé členské státy projevily zájem upsat dodatečný základní kapitál banky a Rada guvernérů vyzývá správní radu, aby předložila v této věci návrh nejpozději na výročním zasedání v roce 2019,
      ROZHODLA PROTO RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY JEDNOMYSLNĚ TAKTO:

                  1.

                  S účinností od okamžiku vystoupení Spojeného království z Evropské unie se základní kapitál upsaný ostatními členskými státy zvyšuje o částku 39 195 022 000 EUR, a to v poměru k podílu každého členského státu na celkovém upsaném základním kapitálu ve výši 204 089 132 500 EUR. Základní kapitál banky tak bude obnoven ve výši 243 284 154 500 EUR, upsané členskými státy v těchto částkách:

                              Německo

                              46 722 369 149

                              Francie

                              46 722 369 149

                              Itálie

                              46 722 369 149

                              Španělsko

                              28 033 421 847

                              Belgie

                              12 951 115 777

                              Nizozemsko

                              12 951 115 777

                              Švédsko

                              8 591 781 713

                              Dánsko

                              6 557 521 657

                              Rakousko

                              6 428 994 386

                              Polsko

                              5 980 679 827

                              Finsko

                              3 693 702 498

                              Řecko

                              3 512 961 713

                              Portugalsko

                              2 263 904 037

                              Česko

                              2 206 922 328

                              Maďarsko

                              2 087 849 195

                              Irsko

                              1 639 379 073

                              Rumunsko

                              1 513 926 692

                              Chorvatsko

                              1 062 312 542

                              Slovensko

                              751 236 149

                              Slovinsko

                              697 455 090

                              Bulharsko

                              510 041 217

                              Litva

                              437 633 208

                              Lucembursko

                              327 878 318

                              Kypr

                              321 508 011

                              Lotyšsko

                              267 076 094

                              Estonsko

                              206 248 240

                              Malta

                              122 381 664

                  2.

                  S účinností od okamžiku vystoupení Spojeného království z Evropské unie bude z volných prostředků v rámci dodatečných rezerv banky čerpána částka 3 495 903 950 EUR, která se přemění na splacený základní kapitál formou převodu z dodatečných rezerv banky do jejího základního kapitálu. Uvedená částka bude přidělena do splaceného základního kapitálu upsaného členskými státy v poměru k podílu každého členského státu na celkové částce 243 284 154 500 EUR.

                  3.

                  Od okamžiku vystoupení Spojeného království z Evropské unie se proto mění čl. 4 odst. 1 první pododstavec statutu banky, který nově zní takto:
                  „Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 243 284 154 500 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách:

                              Německo

                              46 722 369 149

                              Francie

                              46 722 369 149

                              Itálie

                              46 722 369 149

                              Španělsko

                              28 033 421 847

                              Belgie

                              12 951 115 777

                              Nizozemsko

                              12 951 115 777

                              Švédsko

                              8 591 781 713

                              Dánsko

                              6 557 521 657

                              Rakousko

                              6 428 994 386

                              Polsko

                              5 980 679 827

                              Finsko

                              3 693 702 498

                              Řecko

                              3 512 961 713

                              Portugalsko

                              2 263 904 037

                              Česko

                              2 206 922 328

                              Maďarsko

                              2 087 849 195

                              Irsko

                              1 639 379 073

                              Rumunsko

                              1 513 926 692

                              Chorvatsko

                              1 062 312 542

                              Slovensko

                              751 236 149

                              Slovinsko

                              697 455 090

                              Bulharsko

                              510 041 217

                              Litva

                              437 633 208

                              Lucembursko

                              327 878 318

                              Kypr

                              321 508 011

                              Lotyšsko

                              267 076 094

                              Estonsko

                              206 248 240

                              Malta

                              122 381 664 “

                  4.

                  Toto rozhodnutí nabývá účinnosti vystoupením Spojeného království z Evropské unie. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               Za Radu guvernérů

               Předseda

            E.O. TEODOROVICI

               Tajemnice

            M. SANTONI


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/659 ze dne 8. dubna 2019 o uzavření protokolu, kterým se mění Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, jménem Unie a členských států

text:
                  26.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 112/3

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/659
         ze dne 8. dubna 2019
         o uzavření protokolu, kterým se mění Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, jménem Unie a členských států
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
         s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného aktu,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé (2) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. března 2008.

                     (2)

                     Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatska přistoupí Chorvatsko k dohodě prostřednictvím protokolu mezi Radou a Čínskou lidovou republikou.

                     (3)

                     Dne 14. září 2012 Rada zmocnila Komisi ke sjednání protokolu, kterým se mění dohoda, (dále jen „protokol“) s cílem zohlednit přistoupení Chorvatska k Unii.

                     (4)

                     Protokol byl podepsán v souladu s rozhodnutím (EU) 2019/658 (3) v Bruselu dne 21. prosince 2018.

                     (5)

                     Protokol by měl být schválen,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Protokol, kterým se mění Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Unie a členských států.
            Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Předseda Rady učiní jménem Unie a členských států oznámení uvedené v článku 3 protokolu (4).

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Lucemburku dne 8. dubna 2019.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               F. MOGHERINI

            (1)  Souhlas vysloven dne 21. prosince 2018.

            (2)  Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 25.

            (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/658 ze dne 2. března 2015 o podpisu protokolu, kterým se mění Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, jménem Unie a členských států (viz strana 2 v tomto čísle Úředního věstníku).

            (4)  Den vstupu protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/664 ze dne 15. dubna 2019, kterým se mění rozhodnutí č. 940/2014/EU, pokud jde o produkty, jež mohou využít osvobození nebo snížení tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně)

text:
                  26.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 112/21

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/664
         ze dne 15. dubna 2019,
         kterým se mění rozhodnutí č. 940/2014/EU, pokud jde o produkty, jež mohou využít osvobození nebo snížení tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně)
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 349 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
         s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
         v souladu se zvláštním legislativním postupem,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Rozhodnutí Rady č. 940/2014/EU (2) povoluje francouzským orgánům uplatnit osvobození od tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně) či její snížení u produktů, které pocházejí z místní produkce a které jsou uvedeny v příloze zmíněného rozhodnutí. Nejvyšší povolená odchylka zdanění je, v závislosti na výrobcích a dotyčném zámořském departementu, 10, 20 nebo 30 procentních bodů.

                     (2)

                     Podle rozhodnutí č. 940/2014/EU francouzské orgány zaslaly dne 12. února 2018 Komisi zprávu o uplatňování režimu zdanění stanoveného zmíněným rozhodnutím. Zvláštní hodnoticí zprávy za každý z nejvzdálenějších francouzských regionů s žádostmi o změnu seznamu produktů, jež mohou být předmětem diferencovaného zdanění, byly zaslány dne 15. března 2018 za Guyanu, Martinik a Guadeloupe, dne 4. června 2018 za Réunion, a bez žádosti ohledně aktualizace seznamu dne 28. srpna 2018 za Mayotte. Dne 26. října 2018 byla podána doplňující žádost o zařazení jednoho nového produktu.

                     (3)

                     Na základě zprávy francouzských orgánů předložené dne 12. února 2018 předložila Komise Radě zprávu stanovenou v rozhodnutí č. 940/2014/EU a návrh na změnu uvedeného rozhodnutí. Navrhované změny se týkají Martiniku, Guadeloupu, Francouzské Guyany a Réunionu a spočívají v zařazení nových produktů na seznam a ve zvýšení povoleného rozdílu u některých produktů.

                     (4)

                     V případě Francouzské Guyany by měly být rovněž aktualizovány kódy kombinované nomenklatury, které jsou uvedeny v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU.

                     (5)

                     Změna seznamů je odůvodněna v každém z těchto případů s ohledem na dodatečné náklady produktů z místní produkce oproti rovnocenným dováženým produktům, které jsou produkovány na území Unie.

                     (6)

                     Změny, které je třeba provést, spočívají většinou v tom, že na seznamy obsažené v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU mají být zařazeny produktů, u nichž již existovala místní produkce v roce 2014 a nebyla ohledně nich v roce 2014 podána žádná žádost o zápis do seznamů.

                     (7)

                     V Guyaně jsou dotyčnými produkty cement (produkt 2523 29 00) a dřevěný nábytek (produkty 9403 30, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30).

                     (8)

                     Na Martiniku jsou dotyčnými produkty některé plastové granule (produkt 3907 61 00) a chladírny (produkt 8418 69 00).

                     (9)

                     Na Guadeloupu jsou dotyčnými produkty některá masa (produkt 0210 12 19), některé omáčky (produkt2103 90 90), denaturovaný etylalkohol (produkt 2207 20 00), některá hnojiva (produkty 2833, 2834 a 2836), některé kosmetické produkty (produkty 3303 00 90 a 3304 99 00), některé chladicí kapaliny (produkt 3820 00 00) a papírové a lepenkové krabice a bedny (produkt 4819 10 00).

                     (10)

                     Na Réunionu jsou dotyčnými produkty některé tiskoviny (produkt 4911 99), některé hygienické produkty (produkty 4818 20 10 a 4818 20 91), některé náhradní díly dopravních prostředků (produkty 8511 40 00, 8511 50 00 a 8511 90 00), některá provzdušňovací potrubí a jejich příslušenství (produkty 7306 30 80, 7306 61 92 a 7307 99 80), zásobníky solárních ohřívačů vody (produkt 8419 90 85), některá hnojiva (produkt 3102 10 90) a některá rajčatová pyré (produkt 2002 90 11).

                     (11)

                     V odvětví zemědělství jsou žádosti o zařazení do seznamů nebo o překlasifikování na nich odůvodněny nutností místních producentů diverzifikovat svou produkci, aby mohli lépe čelit rozmarům počasí. Na seznamy obsažené v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU by měly být zapsány v případě Martiniku některá zelenina (produkty 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0714) a avokáda (produkt 0804 40 00), v případě Guadeloupu ananasy (produkt 0804 30) a papriky (produkt 0904 22 00) a v případě Réunionu cibule (produkt 0703 10 19) a česnek (produkt 0703 20 00). Kromě toho je v případě Martiniku třeba překlasifikovat na seznamu B některou zeleninu (produkt 0706), některé papriky (produkt 0709 60), ananasy (produkt 0804 30) a citrusové plody (produkt 0805).

                     (12)

                     U některých produktů, které již byly zapsány do seznamů obsažených v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU, je třeba příslušný maximální rozdíl buď rozšířit na podpoložky kombinované nomenklatury, na něž se v současné době nevztahuje, nebo ho zvýšit.

                     (13)

                     U Martiniku je třeba překlasifikovat jogurty (produkt 0403 10) a některé produkty pro stavebnictví z umělé hmoty (produkt 3925) ze seznamu B do seznamu C a mraženou zeleninu (produkt 0710), prefabrikované stavby (produkt 9406), některé klenotnické výrobky (produkty 7113 a 7117) a solární ohřívače vody (produkt 8419 19) ze seznamu A do seznamu B.

                     (14)

                     U Guadeloupu je třeba zapsat na seznam B veškeré masné přípravky a konzervy (produkt 1602), a už nikoliv jen produkty podpoložky 1602 41 10, veškeré rybí přípravky a konzervy (produkt 1604 20), a už nikoliv jen přípravky a konzervy z lososů (produkt 1604 20 10), a co se týče hnojiv, veškeré produkty čísel 3102, 3103, 3104 a 3105, a už nikoliv jen hnojiva podpoložek 3102 90, 3103 90, 3104 20 a 3105 20. Je třeba rovněž překlasifikovat jogurty (produkt 0403 10), některé nealkoholické nápoje (produkty 2202 10 00 a 2202 99 19) a některé stavební materiály (produkty 3925 10 00 a 3925 90 80) ze seznamu B do seznamu C.

                     (15)

                     Na Réunionu je třeba překlasifikovat v potravinářském průmyslu třtinový cukr (produkt 1701), konzervovaná rajčata (produkty 2002 10) a některé malířské tmely (produkt 3214 10 90) ze seznamu A do seznamu C, některé konzervované luštěniny (produkty 2005 51 00 a 2005 99 80), některé nátěrové barvy (produkty 3208 a 3209), polyetylénové fólie a pytle (produkty 3920 10 a 3923 21) a některé krabice a kartóny (4819 20 00) ze seznamu B do seznamu C a některá ovocná pyré (2007 99 50) ze seznamu A do seznamu B.

                     (16)

                     U Martiniku je třeba opravit chybu v sazební položce zařazené na seznam obsažený v příloze rozhodnutí č. 940/2014/EU a nahradit položku 2204 29 položkou 2204 21.

                     (17)

                     Rovněž je třeba do seznamů zapsat produkty, které mohou být předmětem diferencovaného zdanění, produkty, u nichž místní produkce v roce 2014 neexistovala, ale jejichž produkce byla od té doby zahájena, nebo produkty, u nichž existují konkrétní projekty pro zahájení produkce v blízké době. V případě Guyany jsou dotčené produkty výsledkem úpravy sítotiskem, jako jsou potištěné vesty (produkt 6110 30 91), potištěné oděvní doplňky pro kojence (produkt 6111 20 90), potištěné pláštěnky (produkt 6201 19 00), potištěné šaty (produkt 6204 42 00), potištěné stolní prádlo (produkt 6302 91 00), potištěné čepice (produkt 6505 00 30), potištěné hrnečky (produkt 6912 00) a „palivové dřevo“ (produkt 4401 12 00). V případě Guadeloupu se jedná o některá piva (produkt 2203), některé neslazené vody (produkt 2201 10 90) a některé přístroje k filtrování a čištění vody (produkt 8421 21 00). V případě Réunionu jsou dotčeny některé hygienické produkty (produkt 4818 90 10).

                     (18)

                     Rozhodnutí č. 940/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Příloha rozhodnutí Komise č. 940/2014/EU se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

            V Lucemburku dne 15. dubna 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               P. DAEA

            (1)  Stanovisko ze dne 27. března 2019 (dosud nezveřejněný v Úř. věst.).

            (2)  Rozhodnutí Rady č. 940/2014/EU ze dne 17. prosince 2014 o režimu tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně) v nejvzdálenějších francouzských regionech (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 1).

            PŘÍLOHA
            Příloha rozhodnutí č. 940/2014/EU se mění takto:

                        1)

                        Část A se mění takto:

                                    a)

                                    v bodě 1 se vkládají tyto produkty: „0904 22 00, 2103 90 90, 2207 20 00, 3820 00 00, 4819 10 00“;

                                    b)

                                    v bodě 2 se vkládá produkt „2523 29 00“;

                                    c)

                                    bod 3 se mění takto;

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0804 40 00, 0714, 8418 69 00“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „0706, 0709 60, 0804 30, 0805, 0710, 7113, 7117, 8419 19, 9406“;

                                    d)

                                    bod 5 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „3102 10 90, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „1701, 2002 10, 2007 99 50, 3214 10 90“.

                        2)

                        Část B se mění takto:

                                    a)

                                    bod 1 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „0210 12 19, 0804 30, 16 02, 1604 20, 2201 10 90, 2833, 2834, 2836, 3102, 3103, 3104, 3105, 3303 00 90, 3304 99 00“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „0403 10, 1602 41 10, 1604 20 10, 2202 10 00, 3102 90, 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3925 10 00, 3925 90 80“;

                                    b)

                                    bod 2 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „0303 59, 0305 31 00, 0305 44 90, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 4418 91 00, 4418 99, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6204 42 00, 6302 91 00, 6505 00 30, 6912 00, 9403 30, 9403 50 00, 9403 60, 9403 90 30“;

                                                ii)

                                                vypouští se tento produkt: „0305 59 80“;

                                    c)

                                    bod 3 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „3907 61 00, 0706, 0709 60, 0710, 0804 30, 0805, 7113, 7117, 8419 19, 9406“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „0403 10, 3925“;

                                    d)

                                    bod 5 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „0703 10 19, 0703 20 00, 2002 90 11, 2007 99 50, 4911 99, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 90 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 8419 90 85“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00“.

                        3)

                        Část C se mění takto:

                                    a)

                                    v bodě 1 se vkládají tyto produkty: „2203, 8421 21 00, 0403 10, 2202 10 00, 2202 99 19, 3925 10 00, 3925 90 80“;

                                    b)

                                    bod 2 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „4401 12 00, 9406 90 10, 9406 10 00, 9406 90 38“;

                                                ii)

                                                vypouštějí se tyto produkty: „9406 00 11, 9406 00 20, 9406 00 38“;

                                    c)

                                    bod 3 se mění takto:

                                                i)

                                                vkládají se tyto produkty: „0403 10, 3925, 2204 21“;

                                                ii)

                                                vypouští se tento produkt: „2204 29“;

                                    d)

                                    v bodě 5 se vkládají tyto produkty: „1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00“.


title: Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/689 ze dne 16. ledna 2019 o pilotním projektu k provedení určitých ustanovení o správní spolupráci stanovených ve směrnici Rady 91/477/EHS prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (Text s významem pro EHP.)

text:
                  3.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 116/75

         PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/689
         ze dne 16. ledna 2019
         o pilotním projektu k provedení určitých ustanovení o správní spolupráci stanovených ve směrnici Rady 91/477/EHS prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 ze dne 25. října 2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu a o zrušení rozhodnutí Komise 2008/49/ES („nařízení o systému IMI“) (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“), který byl zřízen nařízením (EU) č. 1024/2012, je softwarová aplikace, která je přístupná prostřednictvím internetu a kterou vyvinula Komise ve spolupráci s členskými státy s cílem pomoci členským státům dodržovat požadavky na výměnu informací stanovené v aktech Unie, a to vytvořením centralizovaného komunikačního mechanismu, který by usnadnil přeshraniční výměnu informací a vzájemnou pomoc.

                     (2)

                     Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2012 může Komise provádět pilotní projekty za účelem posouzení účinnosti systému IMI při provádění ustanovení o správní spolupráci obsažených v aktech Unie, které nejsou uvedeny v příloze zmíněného nařízení.

                     (3)

                     Směrnice Rady 91/477/EHS (2) stanoví správní spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o kontroly nabývání a držení palných zbraní. Článek 13 uvedené směrnice požaduje, aby Komise stanovila podrobná opatření pro systematickou výměnu určitých informací elektronickými prostředky. Komise přijala nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 (3), kterým se stanoví podrobná opatření pro systematickou výměnu informací týkajících se převodu palných zbraní uvnitř Unie. Systém IMI by mohl být účinným nástrojem při provádění ustanovení správní spolupráce spadající do oblasti působnosti uvedeného nařízení v přenesené pravomoci. Tato ustanovení by proto měla být předmětem pilotního projektu podle článku 4 nařízení (EU) č. 1024/2012.

                     (4)

                     Systém IMI by měl poskytovat technické funkce umožňující vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 13 odst. 3 směrnice 91/477/EHS plnit všechny jejich povinnosti stanovené v článcích 4, 5 a 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686.

                     (5)

                     V souvislosti s informacemi a doklady, které obsahují osobní údaje, předávanými nebo nahrávanými v rámci pilotního projektu, by mělo být jasně stanoveno datum považované za formální ukončení postupu správní spolupráce, aby se zajistilo, že jsou osobní údaje zablokovány a odstraněny, jakmile již nejsou nezbytné pro účely, pro které byly shromážděny. Datem považovaným za formální ukončení by mělo být datum skončení platnosti příslušného dokladu o předchozím povolení, povolení na převod nebo průvodního dokladu předávaného příslušným orgánem.

                     (6)

                     Podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2012 má Komise předložit hodnocení výsledků pilotního projektu Evropskému parlamentu a Radě. Je vhodné upřesnit datum, do kterého tak má učinit.

                     (7)

                     Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 24 nařízení (EU) č. 1024/2012,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Pilotní projekt
            Na čl. 13 odst. 2 a 4 směrnice 91/477/EHS, pokud výměna informací zmíněná v uvedených odstavcích spadá do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686, se vztahuje pilotní projekt k provedení ustanovení o správní spolupráci stanovených v uvedených odstavcích, jak je podrobněji stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci, prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“).

            Článek 2
            Příslušné orgány
            Pro účely pilotního projektu se vnitrostátní orgány uvedené v čl. 13 odst. 3 směrnice 91/477/EHS považují za příslušné orgány.

            Článek 3
            Správní spolupráce mezi příslušnými orgány

               1.   Pro účely správní spolupráce podle článku 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 poskytne systém IMI funkci oznamování pro nahrávání dokladů a předávání informací uvedených v daném článku.

               2.   Pro účely správní spolupráce podle článku 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 poskytne systém IMI úložiště pro ukládání a sdílení seznamů palných zbraní uvedených v daném článku.

               3.   Pro účely správní spolupráce podle článku 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 poskytne systém IMI funkci oznamování pro nahrávání dokladů a předávání informací uvedených v daném článku.

            Článek 4
            Formální ukončení postupů správní spolupráce
            Pro účely zablokování a vymazání osobních údajů podle článku 14 nařízení (EU) č. 1024/2012 se datum skončení platnosti předané podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nebo v příslušném případě podle čl. 6 odst. 1 písm. g) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 považuje za datum formálního ukončení dotčeného postupu správní spolupráce.

            Článek 5
            Sledování a podávání zpráv
            Komise poskytuje členským státům statistiky a informace o používání systému IMI a o fungování pilotního projektu. Podávání zpráv nezahrnuje statistiky o počtech a kategoriích palných zbraní převáděných mezi členskými státy.

            Článek 6
            Hodnocení
            Hodnocení výsledků pilotního projektu požadované podle čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2012 se předloží Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2022.

            Článek 7
            Vstup v platnost
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 16. ledna 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 1.

            (2)  Směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní (Úř. věst. L 256, 13.9.1991, s. 51).

            (3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/686 ze dne 16. ledna 2019, kterým se stanoví podrobná opatření podle směrnice Rady 91/477/EHS pro systematickou výměnu informací týkajících se převodu palných zbraní uvnitř Unie elektronickými prostředky (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Rozhodnutí Soudního dvora ze dne 30. dubna 2019 o úředních svátcích a soudních prázdninách

text:
                  7.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 156/4

         ROZHODNUTÍ SOUDNÍHO DVORA
         ze dne 30. dubna 2019
         o úředních svátcích a soudních prázdninách
         (2019/C 156/06)
         SOUDNÍ DVŮR,
         s ohledem na čl. 24 odst. 2, 4 a 6 jednacího řádu,
         vzhledem k tomu, že podle čl. 24 odst. 4 a 6 jednacího řádu Soudní dvůr dodržuje úřední svátky místa, v němž sídlí a seznam těchto svátků se každoročně zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie,
         vzhledem k tomu, že rozhodnutí Soudního dvora ze dne 12. února 2019 o úředních svátcích a soudních prázdninách bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. března 2019 (1),
         vzhledem k tomu, že po zveřejnění tohoto rozhodnutí byl den 9. května (Den Evropy) prohlášen v Lucemburském velkovévodství za úřední svátek, a to již od roku 2019 (2),
         vzhledem k tomu, že je následně třeba změnit výše uvedené rozhodnutí tak, aby byl tento den zahrnut do seznamu úředních svátků místa, v němž Soudní dvůr sídlí,
         ROZHODL TAKTO:

            Článek 1
            Seznam úředních svátků ve smyslu čl. 24 odst. 4 a 6 jednacího řádu je následující:

                        —

                        Nový rok,

                        —

                        Velikonoční pondělí,

                        —

                        1. květen,

                        —

                        9. květen,

                        —

                        Nanebevstoupení Páně,

                        —

                        Svatodušní pondělí,

                        —

                        23. červen,

                        —

                        15. srpen,

                        —

                        1. listopad,

                        —

                        25. prosinec,

                        —

                        26. prosinec.

            Článek 2
            Na období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020 jsou dny soudních prázdnin ve smyslu čl. 24 odst. 2 a 6 jednacího řádu stanoveny takto:

                        —

                        Vánoce 2019: od pondělí 23. prosince 2019 do neděle 12. ledna 2020 včetně,

                        —

                        Velikonoce 2020: od pondělí 6. dubna 2020 do neděle 19. dubna 2020 včetně,

                        —

                        Léto 2020: od čtvrtka 16. července 2020 do pondělí 31. srpna 2020 včetně.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí ze dne 12. února 2019 a vstupuje v platnost v den svého zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Lucemburku dne 30. dubna 2019.

                  Vedoucí soudní kanceláře

               A. CALOT ESCOBAR

                  Předseda

               K. LENAERTS

            (1)  C 103 ze dne 18. března 2019, s. 2.

            (2)  Loi du 25 avril 2019, portant modification des articles L. 232-2 et L. 233-4 du Code du travail ainsi que de l’article 28-1 de la loi modifiée du 16 avril 1979 fixant le statut général des fonctionnaires de l’État (zákon ze dne 25. dubna 2019 o změně článků L.232-2 a L. 233-4 zákoníku práce a článku 28-1 zákona ze dne 16. dubna 1979 o státní službě, ve znění pozdějších předpisů), Mémorial A 271 ze dne 26. dubna 2019, s. 1.