title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2356 ze dne 10. prosince 2015, kterým se některé členské státy opravňují, aby v zájmu Evropské unie přijaly přistoupení Albánie k Haagské úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980

text:
               17.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 331/17

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/2356
   ze dne 10. prosince 2015,
   kterým se některé členské státy opravňují, aby v zájmu Evropské unie přijaly přistoupení Albánie k Haagské úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 81 odst. 3 ve spojení s článkem 218 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská unie si za jeden ze svých cílů stanovila podporu ochrany práv dítěte, jak je uvedeno v článku 3 Smlouvy o Evropské unii. Opatření na ochranu dětí proti protiprávnímu přemístění nebo zadržení jsou nedílnou součástí této politiky.

               (2)

               Rada přijala nařízení (ES) č. 2201/2003 (2) (nařízení Brusel IIa), jehož cílem je chránit děti před škodlivými účinky jejich protiprávního přemístění či zadržení a zavést postupy, aby byl zajištěn jejich bezodkladný návrat do státu jejich obvyklého bydliště, jakož i zajistit ochranu práv na styk s dítětem a práva péče o dítě.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 2201/2003 doplňuje a posiluje Haagskou úmluvy ze dne 25. října 1980 o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí (dále jen „Haagská úmluva z roku 1980“), která na mezinárodní úrovni stanoví systém závazků a spolupráce mezi smluvními státy a mezi ústředními orgány s cílem zajistit bezodkladný návrat protiprávně přemístěných nebo zadržovaných dětí.

               (4)

               Všechny členské státy Unie jsou smluvními stranami Haagské úmluvy z roku 1980.

               (5)

               Unie vyzývá třetí státy, aby přistoupily k Haagské úmluvě z roku 1980, a podporuje její řádné provádění svou účastí, spolu se členskými státy, mimo jiné ve zvláštních komisích pravidelně organizovaných Haagskou konferencí o mezinárodním právu soukromém.

               (6)

               Společný právní rámec uplatňovaný mezi členskými státy Unie a třetími státy by mohl nabídnout nejlepší řešení citlivých případů mezinárodních únosů dětí.

               (7)

               Haagská úmluva z roku 1980 uvádí, že se uplatňuje ve vztazích mezi přistupujícím státem a těmi smluvními státy, které prohlásí, že s přistoupením souhlasí.

               (8)

               Haagská úmluva z roku 1980 neumožňuje organizacím pro regionální hospodářskou integraci, jako je Unie, stát se její smluvní stranou. Unie proto nemůže k úmluvě přistoupit, ani nemůže uložit prohlášení o přijetí přistupujícího státu.

               (9)

               V souladu s posudkem 1/13 Soudního dvora Evropské unie spadají prohlášení o přijetí v rámci Haagské úmluvy z roku 1980 do výlučné vnější pravomoci Unie.

               (10)

               Albánie uložila listinu o přistoupení k Haagské úmluvě z roku 1980 dne 4. května 2007. Uvedená úmluva vstoupila pro Albánii v platnost dne 1. srpna 2007.

               (11)

               Několik členských států již přistoupení Albánie k Haagské úmluvě z roku 1980 přijalo. Posouzení situace v Albánii vedlo k závěru, že členské státy, které přistoupení Albánie dosud nepřijaly, jsou s to přijmout v zájmu Unie přistoupení Albánie v souladu s podmínkami Haagské úmluvy z roku 1980.

               (12)

               Členské státy, které přistoupení Albánie dosud nepřijaly, by proto měly být oprávněny uložit prohlášení o přijetí přistoupení Albánie v zájmu Unie, a to za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí. Belgické království, Česká republika, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Maďarsko, Malta, Nizozemské království, Polská republika, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika a Švédské království, které přistoupení Albánie k Haagské úmluvě z roku 1980 již přijaly, by neměly ukládat nová prohlášení o přijetí, protože stávající prohlášení zůstávají podle mezinárodního práva veřejného platná.

               (13)

               Spojené království a Irsko jsou vázány nařízením (ES) č. 2201/2003 a účastní se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

               (14)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Členské státy, které tak dosud neučinily, jsou oprávněny přijmout v zájmu Unie přistoupení Albánie k Haagské úmluvě ze dne 25. října 1980 o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí (dále jen „Haagská úmluva z roku 1980“).
   2.   Členské státy uvedené v odstavci 1 uloží do dne 11. prosince 2016 prohlášení o přijetí přistoupení Albánie k Haagské úmluvě z roku 1980 v zájmu Unie v tomto znění:

      „[Plný název ČLENSKÉHO STÁTU] prohlašuje, že v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/2356 přijímá přistoupení Albánie k Haagské úmluvě ze dne 25. října 1980 o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí.“

   3.   Každý členský stát uvědomí Radu a Komisi o uložení svého prohlášení o přijetí přistoupení Albánie a sdělí Komisi znění tohoto prohlášení do dvou měsíců od jeho uložení.
   Článek 2
   Členské státy, které uložily prohlášení o přijetí přistoupení Albánie k Haagské úmluvě z roku 1980 před datem přijetí tohoto rozhodnutí, neuloží žádná nová prohlášení.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí je určeno všem členským státům s výjimkou Belgického království, České republiky, Dánského království, Spolkové republiky Německo, Estonské republiky, Irska, Řecké republiky, Španělského království, Francouzské republiky, Italské republiky, Chorvatské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarska, Malty, Nizozemského království, Polské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky, Finské republiky a Švédského království.

      V Bruselu dne 10. prosince 2015.

            Za Radu

            předseda

         F. BAUSCH

      (1)  Stanovisko ze dne 11. února 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 2201/2003 ze dne 27. listopadu 2003 o příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti (ES) č. 1347/2000 a o zrušení nařízení (ES) č. 1347/2000 (Úř. věst. L 338, 23.12.2003, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 31. července 1972 o zřízení Stálého výboru pro zemědělskou statistiku

text:
Důležité právní upozornění

|

31972D0279

Úřední věstník L 179 , 07/08/1972 S. 0001 - 0001 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 4 S. 0235  Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1972(III) S. 0797  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 4 S. 0235  Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1972(III) S. 0838  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 8 S. 0100  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 6 S. 0060  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 03 Svazek 6 S. 0060

		Rozhodnutí Radyze dne 31. července 1972o zřízení Stálého výboru pro zemědělskou statistiku(72/279/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na návrh rozhodnutí předložený Komisí,vzhledem k tomu, že za účelem usnadnění jejich provádění zavádějí právní předpisy přijaté Radou v oblasti zemědělské statistiky postup úzké spolupráce mezi členskými státy a Komisí; že k uskutečňování této spolupráce je třeba zřídit výbor, který by vykonával funkce uložené těmito předpisy;vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby tento výbor mohl projednávat jakékoli otázky v oblasti působnosti uvedených předpisů,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřizuje se Stálý výbor pro zemědělskou statistiku (dále jen "výbor") složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.Článek 2Výbor vykonává úkoly uložené právními předpisy přijatými Radou v oblasti zemědělské statistiky, v případech a za podmínek v nich stanovených. Může rovněž projednávat jakékoli otázky v oblasti působnosti těchto předpisů, které mu přednese jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost některého členského státu.Článek 3Výbor přijme svůj jednací řád.V Bruselu dne 31. července 1972.Za RadupředsedaT. Westerterp--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena)

text:
               23.12.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 345/96

      ROZHODNUTÍ RADY 2008/975/SZBP
   ze dne 18. prosince 2008
   o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 13 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.

               (2)

               Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (3)

               Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.

               (4)

               Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.

               (5)

               Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace Evropské unie.

               (6)

               Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA) (1). Toto rozhodnutí bylo následně několikrát změněno. Rada tedy provedla kodifikaci uvedeného rozhodnutí a dne 14. května 2007 přijala rozhodnutí 2007/384/PESC (2).

               (7)

               Vojenský výbor EU ve zprávě ze dne 3. března 2004 podrobně vymezil koncepci rychlé vojenské reakce EU. Dne 14. června 2004 rovněž vymezil koncepci bojových jednotek EU.

               (8)

               Evropská rada dne 17. června 2004 potvrdila zprávu o evropské bezpečnostní a obranné politice zdůrazňující, že by se mělo pokračovat v práci na vytvoření kapacit rychlé reakce EU s cílem mít k dispozici první operační kapacitu počátkem roku 2005.

               (9)

               S ohledem na tento vývoj by se mělo zlepšit počáteční financování vojenských operací Evropské unie. Systém počátečního financování je proto určen především a zejména pro operace rychlé reakce.

               (10)

               O tom, zda má nějaká operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 28 odst. 3 Smlouvy, rozhoduje Rada v jednotlivých případech.

               (11)

               Podle čl. 28 odst. 3 druhého pododstavce Smlouvy nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 23 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (12)

               V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Evropské unie, které mají vliv na obranu, a na financování mechanismu nepřispívá.

               (13)

               Podle článku 43 rozhodnutí 2007/384/SZBP provedla Rada přezkum uvedeného rozhodnutí a shodla se na tom, že jej pozmění.

               (14)

               V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2007/384/SZBP a nahradit jej novým rozhodnutím.

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:

               a)

               „zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;

               b)

               „přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 28 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;

               c)

               „operacemi“ operace Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;

               d)

               „vojenskými podpůrnými akcemi“ operace Evropské unie nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Evropské unie.

         KAPITOLA 1
   MECHANISMUS
   Článek 2
   Vytvoření mechanismu
   1.   Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
   2.   Mechanismus se nazývá ATHENA.
   3.   ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států ve smyslu článku 1.
   Článek 3
   Způsobilost k právům a právním úkonům
   K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací Evropské unie je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
   Článek 4
   Koordinace se třetími stranami
   V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány Společenství a mezinárodními organizacemi.
   KAPITOLA 2
   ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
   Článek 5
   Řídící orgány a pracovníci
   1.   Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU

               a)

               správce;

               b)

               velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);

               c)

               účetní.

         2.   ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Evropské unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Evropské unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
   3.   Generální tajemník Rady může správci nebo účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
   4.   Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
   Článek 6
   Zvláštní výbor
   1.   Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu (dále je „zvláštní výbor“). Komise se účastní schůzí zvláštního výboru, ale nehlasuje.
   2.   ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
   3.   Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,

               a)

               je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;

               b)

               zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;

               c)

               velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.

         4.   Předsednictví Rady Evropské unie svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
   5.   Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
   6.   Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
   7.   Správce přiměřeným způsobem informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který je ATHENĚ předložen.
   8.   Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
   9.   Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené články 19, 20, 21, 22, 25, 26, 28, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 40, 41 a 42.
   10.   Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
   11.   Akty schválené zvláštním výborem podle článků 19, 20, 21, 22, 23, 25, 28, 30, 32, 33, 39, 40, 41 a 42 podepisuje předseda zvláštního výboru při jejich schvalování a správce.
   Článek 7
   Správce
   1.   Poté, co informuje zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
   2.   Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
   3.   Správce

               a)

               sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;

               b)

               přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;

               c)

               je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;

               d)

               co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace Evropské unie.

         4.   Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
   5.   Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k provádění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
   6.   Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací Unie. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
   7.   Správce odpovídá zvláštnímu výboru.
   Článek 8
   Velitel operace
   1.   Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
   2.   Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,

               a)

               zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje – společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;

               b)

               jako schvalující osoba provádí rozpočtové prostředky týkající se společných operativních nákladů; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na provádění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.

         3.   Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k provádění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   Článek 9
   Účetní
   1.   Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu dvou let.
   2.   Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
   3.   Účetní je pověřen

               a)

               řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;

               b)

               přípravou roční účetní závěrky ATHENY a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;

               c)

               pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;

               d)

               vedením účetnictví pro ATHENU;

               e)

               stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;

               f)

               stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;

               g)

               uchováváním účetních dokladů;

               h)

               správou pokladny společně se správcem.

         4.   Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
   5.   Účetní odpovídá zvláštnímu výboru.
   Článek 10
   Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
   1.   Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
   2.   Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
   3.   Zástupce správce zastupuje správce v době jeho nepřítomnosti nebo z důvodu překážky výkonu jeho funkce. Zástupce účetního zastupuje účetního v době jeho nepřítomnosti nebo z důvodu překážky výkonu jeho funkce.
   4.   Úředníci a jiní pracovníci Evropských společenství podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
   5.   Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a předpisy sjednané vnitrostátním správním orgánem a orgánem Společenství nebo ATHENOU.
   6.   Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
   7.   Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Společenství ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
   KAPITOLA 3
   SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ S ČLENSKÝMI STÁTY, ORGÁNY EVROPSKÉ UNIE, TŘETÍMI STÁTY A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
   Článek 11
   Správní ujednání
   1.   S členskými státy nebo orgány Evropské unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání v zájmu usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
   2.   Tato ujednání se předkládají:

               a)

               ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými sáty nebo orgány Evropské unie,

               b)

               ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.

         3.   Tato ujednání podepisuje velitel operace, nebo není-li velitel operace jmenován, správce zastupující Athenu a příslušné správní orgány dotyčného státu nebo mezinárodních organizací.
   Článek 12
   Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
   1.   V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků na kteroukoli budoucí vojenskou operaci Evropské unie.
   2.   Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
   3.   Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
   4.   Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
   KAPITOLA 4
   BANKOVNÍ ÚČTY
   Článek 13
   Založení a účel
   1.   Správce založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
   2.   Každý bankovní účet je založen u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě Unie.
   3.   Na tyto účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
   Článek 14
   Správa finančních prostředků
   1.   Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
   2.   Prostředky spravované ATHENOU včetně prostředků svěřených veliteli operace smějí být uloženy pouze v prvotřídním finančním ústavu na běžném nebo krátkodobém účtu v eurech.
   KAPITOLA 5
   SPOLEČNÉ NÁKLADY
   Článek 15
   Definice společných nákladů a období způsobilosti
   1.   Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   2.   Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
   3.   Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:

               a)

               společné náklady uvedené v příloze III-A;

               b)

               společné náklady uvedené v příloze III-B, rozhodne-li o tom Rada;

               c)

               společné náklady uvedené v příloze III-C na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem

         4.   Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
   5.   Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
   Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li sestavena účetní závěrka operace.
   6.   Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Společenství nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
   7.   Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle přílohy III-B považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
   8.   V případě, že zvláštní výbor nedosáhne jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
   Článek 16
   Cvičení
   1.   Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
   2.   Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
   3.   Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené

               a)

               s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;

               b)

               s plánovací a přípravnou fází cvičení;

               c)

               s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.

         Článek 17
   Referenční částka
   Každá společná akce, kterou Rada rozhodne, že Unie povede vojenskou operaci, a každá společná akce nebo rozhodnutí, kterým se Rada rozhodne prodloužit operaci Unie, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Především za přispění vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li jmenován, propočítá správce částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu společné akce nebo rozhodnutí. Správce zároveň informuje zvláštní výbor o podaném návrhu.
   KAPITOLA 6
   ROZPOČET
   Článek 18
   Rozpočtové zásady
   1.   Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem ATHENA.
   2.   Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
   3.   Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
   4.   Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
   5.   Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny.
   Článek 19
   Sestavování a přijímání ročního rozpočtu
   1.   Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok; oddíl „společné operativní náklady“ sestavuje ve spolupráci s velitelem každé operace. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru do 31. října.
   2.   Návrh rozpočtu obsahuje

               a)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;

               b)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;

               c)

               odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.

         3.   Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   4.   Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro provádění zanesených prostředků.
   5.   Příjmy se skládají

               a)

               z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;

               b)

               z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.

         6.   Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným a přispívajícím státům.
   Článek 20
   Opravné rozpočty
   1.   Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, zejména je-li operace navržena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Dojde-li v návrhu opravného rozpočtu k významnému překročení referenční částky na danou operaci, může zvláštní výbor požádat o schválení návrhu Radu.
   2.   Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Váže-li se však opravný rozpočet k zahájení vojenské operace Unie, přiloží se k opravnému rozpočtu podrobný finanční výkaz předpokládaných společných nákladů na celou operaci. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
   Článek 21
   Převody
   1.   Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud

               a)

               se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci;
               nebo

               b)

               zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.

         2.   Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   Článek 22
   Přenos prostředků
   1.   Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se zpravidla na konci rozpočtového roku zruší.
   2.   Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
   3.   Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenos prostředků z předchozího rozpočtového roku. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
   Článek 23
   Plnění rozpočtu předem
   Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
   KAPITOLA 7
   PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
   Článek 24
   Určení příspěvků
   1.   Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
   2.   Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků členských států a třetích států přispívajících na tuto operaci.
   3.   Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
   4.   Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 28 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a s rozhodnutím Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
   5.   Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Evropských společenství. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
   Článek 25
   Rozvrh platby příspěvků
   1.   Stanoví-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci Unie, uhradí přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o vyšší procentní sazbě.
   2.   Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
   3.   Po zanesení prostředků určených ke krytí společných operativních nákladů na operaci do rozpočtu doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci po odečtení příspěvků, které již od nich byly na danou operaci v tomtéž rozpočtovém roce vyžádány. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců, uhradí se zbývající částka příspěvků v půlročních splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do dvou měsíců od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od těchto ustanovení odchýlit.
   4.   Po stanovení referenční částky nebo po přijetí rozpočtu rozešle správce vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvku.
   5.   Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
   6.   Každý přispívající stát hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
   7.   Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
   Článek 26
   Počáteční financování výdajů
   1.   V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
   2.   Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy

               a)

               buď uhradí příspěvky do mechanismu ATHENA předem;

               b)

               nebo rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.

         3.   K tomuto účelu zřídí zvláštní výbor složený ze zástupců jednotlivých členských států, jež se rozhodly uhradit příspěvky předem (dále jen „členské státy platící předem“), ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků naplní z příspěvků uhrazených členskými státy platícími předem.
   4.   Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, jsou příspěvky na operaci rychlé reakce hrazené členskými státy platícími předem až do výše příspěvku poukázaného na prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3 tohoto článku splatné do 90 dnů od odeslání výzvy. Stejnou částku lze dát k dispozici veliteli operace z příspěvků uhrazených předem.
   5.   Bez ohledu na článek 21 se veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3 tohoto článku, které se používají na operaci, musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
   6.   Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát platící předem za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
   7.   Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:

               a)

               mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy platícími předem použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát platící předem do 90 dnů po odeslání výzvy;

               b)

               v případě uvedeném v písmenu a) jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení příslušnými členskými státy do pěti dnů následujících po odeslání výzvy k úhradě příspěvků správcem.

         8.   Bez ohledu na čl. 32 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
   9.   Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
   Článek 27
   Náhrada předběžného financování
   1.   Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
   2.   Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace a správcem.
   3.   Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
   4.   Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
   5.   Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
   Článek 28
   Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
   1.   Zvláštní výbor může na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací, zvláště v oblasti podpůrných služeb, stravování a údržby oděvů, i když za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy, by měla být svěřena ATHENĚ.
   2.   Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, k zajištění uvedených dodávek. Rozhodne tedy, že ATHENA předem vybere od členských států finanční prostředky nezbytné k plnění uzavřených smluv.
   3.   ATHENA vede účty výdajů každého členského státu, jejichž správa jí byla svěřena. Každý měsíc zasílá každému členskému státu výkaz výdajů, za které členský stát odpovídá a které vznikly jemu nebo jeho pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
   Článek 29
   Úroky z prodlení
   1.   Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Společenství o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu Společenství stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských Společenství (4).
   2.   Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
   KAPITOLA 8
   PROVÁDĚNÍ VÝDAJŮ
   Článek 30
   Zásady
   1.   Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
   2.   Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti. Schvalující osoby přijímají rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony k tomuto provádění rozpočtových prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:

               a)

               pověřené osoby na vhodné úrovni;

               b)

               rozsah přenesených pravomocí a

               c)

               rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.

         3.   Zajišťuje se provádění rozpočtových prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
   4.   Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li provádění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro provádění vlastních výdajů. Provádí-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropských společenství.
   5.   Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro provádění společných výdajů.
   6.   Zvláštní výbor může schválit pravidla pro provádění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
   Článek 31
   Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi
   Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   Článek 32
   Společné operativní náklady
   1.   Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
   2.   Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k provádění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
   3.   Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše 30 % referenční částky, nestanoví-li Rada vyšší procentní sazbu. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout o závazcích a platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě. Tato odchylka se nadále nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
   4.   Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o provádění výdajů během tohoto období.
   5.   Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci Unie provádět nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
   KAPITOLA 9
   KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
   Článek 33
   1.   Velitel operace provede s ohledem na vypořádání operace, které velel, nezbytná opatření, aby nalezl konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně pořízené pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
   2.   Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
   3.   Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
   4.   Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:

               a)

               v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;

               b)

               v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetímu straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou.

         5.   Vybavení nebo infrastruktura se prodají přispívajícímu státu, hostitelské zemi nebo třetí straně za tržní cenu, nebo nemůže-li být tržní cena stanovena, s ohledem na odpovídající odpisovou sazbu.
   6.   Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně nebo převod na ně se uskutečňuje podle případu v souladu s bezpečnostními pravidly platnými zvláště v rámci Rady, přispívajících států nebo NATO.
   7.   Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení pořízené pro účely operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
   KAPITOLA 10
   ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
   Článek 34
   Zásady
   Bylo-li provádění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používá uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro vyúčtování vlastních výdajů a vlastní inventární soupisy.
   Článek 35
   Účtování společných operativních nákladů
   Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
   Článek 36
   Konsolidovaná účetní závěrka
   1.   Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku týkající se společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů prováděných na přímou odpovědnost správce.
   2.   Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i předběžného financování, které schválil ke krytí společných operativních nákladů na operaci pod svým velením.
   KAPITOLA 11
   AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
   Článek 37
   Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
   Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o provádění příjmů a výdajů za poslední tři měsíce a od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci včas zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
   Článek 38
   Podmínky provádění kontrol
   1.   Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
   2.   Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů mechanismu ATHENA mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na provádění příjmů a výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
   Článek 39
   Externí audit účetnictví
   1.   Bylo-li provádění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Společenství nebo případně mezinárodní organizaci, používá uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
   2.   Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
   3.   Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje každý rok k 1. lednu následujícího roku z řad kandidátů navržených členskými státy dva členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců. Kandidáti musí být členy vnitrostátní auditní instituce v členském státě a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů

               a)

               jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce a mechanismus ATHENA nese náklady na služební cestu v souladu s pravidly pro úředníky Evropských společenství na odpovídajícím platovém stupni. Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučení a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti;

               b)

               členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;

               c)

               členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;

               d)

               členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo předběžně financované mechanismem ATHENA prováděny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, totiž zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.

         Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů včetně dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
   4.   Zvláštní výbor má právo v jednotlivých případech a ze zvláštních pohnutek využít služeb i jiných externích subjektů.
   5.   Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
   Článek 40
   Interní audit účetnictví
   1.   Na návrh správce a poté, co informoval zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady interního auditora mechanismu ATHENA a nejméně jednoho zástupce interního auditora na období tří let, které lze jednou prodloužit; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti.
   2.   Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení vnitřní kontroly operací a na podporu řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
   3.   Vnitřní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů mechanismu ATHENA nebo na provádění výdajů financovaných mechanismem ATHENA.
   4.   Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
   5.   Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o vykonané práci v oblasti interního auditu, v níž je uveden počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
   6.   Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním; nemůže se podílet na přípravě finančních výkazů.
   7.   Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
   Článek 41
   Výroční předkládání účtů
   1.   Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
   2.   Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 30. dubna následujícího po skončení rozpočtového roku prozatímní roční účetní závěrku a roční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
   3.   Zvláštnímu výboru poskytne do 31. července následujícího po skončení rozpočtového roku sbor auditorů výroční zprávu o auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, konečnou roční účetní závěrku ATHENY. Zvláštní výbor s ohledem na zprávu o auditu vypracovanou sborem auditorů posoudí do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku roční účetní závěrku s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   4.   Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria.
   5.   Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok.
   6.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
   7.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
   8.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům.
   9.   Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
   Článek 42
   Předkládání účtů za operaci
   1.   Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce předloží zvláštnímu výboru, za pomoci účetního a velitele operace, účetní závěrku a rozvahu za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
   2.   Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do účetní závěrky a rozvahy za uvedenou operaci příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje v roční účetní závěrce a rozvaze pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s výročním předkládáním účtů.
   3.   Zvláštní výbor schvaluje účetní závěrku a rozvahu za operaci, která mu byla předložena. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   4.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům.
   KAPITOLA 12
   PRÁVNÍ ODPOVĚDNOST
   Článek 43
   1.   Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Společenství nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
   2.   Evropské společenství ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
   3.   Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
   4.   V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
   5.   Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Evropská společenství ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
   Článek 44
   Přezkum a revize
   V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány ATHENY.
   Článek 45
   Zrušení
   Rozhodnutí 2007/384/SZBP se zrušuje.
   Článek 46
   Nabytí účinku
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 47
   Zveřejnění
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. prosince 2008.

            Za Radu

            předseda

         M. BARNIER

      (1)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.

      (2)  Úř. věst. L 152, 13.6.2007, s. 14.

      (3)  Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      PŘÍLOHA I
      SPOLEČNÉ NÁKLADY, KTERÉ NESE ATHENA BEZ OHLEDU NA DOBU JEJICH VZNIKU
      V případech, kdy nelze následující společné náklady přiřadit přímo ke stanovené operaci, může zvláštní výbor rozhodnout o zanesení odpovídajících rozpočtových prostředků do obecného oddílu ročního rozpočtu. Uvedené prostředky by měly být v co největším rozsahu zaneseny do článků vykazujících operaci, s níž nejvíce souvisejí.

                  1.

                  Náklady spojené s misí vzniklé veliteli operace a jeho pracovníkům v souvislosti s předložením účtů za operaci zvláštnímu výboru

                  2.

                  Výplaty odškodného a náklady nároků a žalob hrazené prostřednictvím ATHENY

                  3.

                  Náklady na základě rozhodnutí o uskladnění materiálu, který byl společně pořízen pro účely operace (jsou-li tyto náklady přiřazeny k obecné části ročního rozpočtu, uvede se souvislost se stanovenou operací).

            Obecná část ročního rozpočtu kromě toho zahrnuje v případě potřeby rozpočtové prostředky na krytí těchto společných nákladů operací, na jejichž financování přispívají zúčastněné členské státy:

                  1.

                  Bankovní náklady

                  2.

                  Náklady na provádění auditu

                  3.

                  Společné náklady související s přípravnou fází operace, vymezené v příloze II.

      PŘÍLOHA II
      SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S PŘÍPRAVNOU FÁZÍ OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA
      Doplňkové náklady nezbytné pro průzkumné mise a přípravu ozbrojených sil (zejména u zjišťovacích misí a průzkumu) s ohledem na určitou vojenskou operací Unie: doprava, ubytování, využití prostředků sdělovací techniky, najmutí místního civilního personálu pro provedení mise (tlumočníků, řidičů atd.).
      Lékařské služby: náklady na pohotovostní záchranné evakuace (Medevac) osob, které se účastní průzkumných misí a příprav ozbrojených sil s ohledem na určitou vojenskou operaci Unie, nemůže-li být lékařské ošetření poskytnuto přímo v prostoru operace.

      PŘÍLOHA III
      III-A
      SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S AKTIVNÍ FÁZÍ OPERACÍ, KTERÉ VŽDY NESE ATHENA
      Při každé vojenské operaci Unie nese mechanismus Athena tyto nezbytné doplňkové náklady na operaci jako společné operativní náklady.
      1.   Doplňkové náklady na (mobilní nebo stálá) velitelství operací vedených Evropskou unií
      1.1.   Definice velitelství, jejichž doplňkové náklady jsou financovány společně:

                  a)

                  :

                  velitelství (HQ)

                  :

                  velitelství (HQ), velitelské a servisní složky stanovené v operačním plánu (OPLAN);

                  b)

                  :

                  operační velitelství (OHQ)

                  :

                  stálé velitelství velitele operace mimo oblast operace, odpovědné za nábor, rozmístění, zabezpečení a obnovu ozbrojených sil Evropské unie.
                  Definice společných nákladů na operaci použitelných na OHQ se použije také pro generální sekretariát Rady a mechanismus Athena, pokud vykonávají činnost přímo spojenou s danou operací;

                  c)

                  :

                  velitelství ozbrojených sil (FHQ)

                  :

                  velitelství ozbrojených sil Evropské unie umístěné v oblasti operace;

                  d)

                  :

                  velitelství operačních složek (CCHQ)

                  :

                  dislokované ústředí velitele operačních složek Evropské unie (tj. velitelů vzdušných, pozemních, námořních nebo zvláštních sil, jejichž jmenování může být nezbytné podle druhu operace).

            1.2.   Definice společně financovaných doplňkových nákladů:

                  a)

                  :

                  náklady na dopravu

                  :

                  doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, zabezpečení a obnovy FHQ a CCHQ; náklady na dopravu vzniklé OHQ při provádění operace;

                  b)

                  :

                  správa

                  :

                  dodatečné vybavení kanceláří a ubytoven, smluvní a zásobovací služby, náklady na údržbu budov velitelství.

                  c)

                  :

                  civilní personál najatý přímo v rámci způsobilého velitelství pro potřeby operace

                  :

                  civilní personál pracující v Evropské unii, mezinárodní personál a místní personál najatý v rozsahu nutném pro provedení operace, který překračuje obvyklé operační požadavky (včetně náhrad za práci přesčas).

                  d)

                  :

                  komunikace mezi způsobilými velitelstvími a mezi způsobilými velitelstvími a jim přímo podřízenými silami

                  :

                  investiční výdaje na nákup a používání dodatečného vybavení sdělovací techniky a informačních technologií a náklady na poskytované služby (pronájem a údržba modemů, telefonních linek, satelitních telefonů, šifrovacích faxů, zabezpečených spojení, poskytovatelů internetu, datových spojení, místních sítí);

                  e)

                  :

                  doprava/cestování (kromě denních diet) v operačním prostoru velitelství

                  :

                  výdaje související s dopravou vozidly a jinými dopravními prostředky a náklady na přepravu, včetně cestovného pro vnitrostátní posily a návštěvníky; doplňkové náklady na palivo nad rámec obvyklých nákladů u standardních operací; pronájem dalších vozidel; náklady na služební cesty mezi místem operace a Bruselem nebo na jednání pořádaná Evropskou unií; náklady na pojištění právní odpovědnosti, které některé země ukládají mezinárodním organizacím provádějícím operace na jejich území;

                  f)

                  :

                  kasárna a ubytování/infrastruktura

                  :

                  výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravu nezbytných prostor pro velitelství v prostoru operace (pronájem budov, úkrytů, stanů), podle potřeby;

                  g)

                  :

                  informování veřejnosti

                  :

                  náklady spojené s informačními kampaněmi a s informováním sdělovacích prostředků v OHQ a FHQ v souladu s informační strategií vypracovanou operačním velitelstvím;

                  h)

                  :

                  reprezentační fondy

                  :

                  náklady na reprezentaci; náklady na úrovni velitelství, které jsou nezbytné pro vedení operace.

            2.   Doplňkové náklady spojené s poskytováním podpory ozbrojeným silám jako celku
      Níže stanovené náklady jsou náklady vzniklé v důsledku rozmístění ozbrojených sil v prostoru operace:

                  a)

                  :

                  práce týkající se rozmístění/infrastruktury

                  :

                  výdaje naprosto nezbytné pro síly jako celek ke splnění jejich poslání (společně užívané letiště, železnice, přístavy, hlavní logistické komunikace, včetně míst výstupu a předsunutých shromažďovacích prostor; čerpání, úprava, rozvod a odvod vody, dodávky elektřiny a vody, zemní práce a statická ochrana sil, skladovací zařízení, zejména pro palivo a střelivo, logistické shromažďovací prostory; technická podpora pro společně financovanou infrastrukturu).

                  b)

                  :

                  identifikační označení

                  :

                  zvláštní identifikační označení, průkazy totožnosti „Evropské unie“, odznaky, medaile, vlajky v barvách Evropské unie nebo jiné identifikační označení ozbrojených sil nebo HQ (vyjma oděvy, pokrývky hlavy nebo uniformy);

                  c)

                  :

                  lékařské služby

                  :

                  pohotovostní záchranná evakuace (Medevac). Zřízení role 2 a 3 v prostoru operace na úrovni operačních složek, jako jsou letiště a přístavy pro vylodění, jak je stanoveno v operačním plánu (OPLAN);

                  d)

                  :

                  získávání informací

                  :

                  družicové snímky pro účely zpravodajství stanovené v operačním plánu (OPLAN), pokud jejich financování nelze zajistit z fondů, které jsou k dispozici v rámci rozpočtu satelitního střediska Evropské unie (SATCEN).

            3.   Doplňkové náklady vzniklé Evropské unii za společné prostředky a kapacity NATO poskytnuté pro účely operace pod vedením Evropské unie
      Náklady, které vzniknou Evropské unii na některou z jejích vojenských operací, uplatní-li dohody mezi Evropskou unií a NATO o uvolnění, kontrole a navrácení nebo odvolání společných prostředků a kapacit NATO poskytnutých pro účely operace vedené Evropskou unií. Náhrady, které Evropské unii poskytuje NATO.
      4.   Doplňkové náklady vzniklé Evropské unii za zboží, služby nebo práce uvedené na seznamu společných nákladů a poskytnuté v rámci operace vedené Evropskou unií členským státem, orgánem Evropské unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací podle ujednání uvedeného v článku 11. Náhrady poskytnuté státem, orgánem Evropské unie nebo mezinárodní organizací na základě takového ujednání.
      III-B
      SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S AKTIVNÍ FÁZÍ OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA, POKUD TAK RADA ROZHODNE

                  náklady na dopravu

                  :

                  doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, podpory a obnovy ozbrojených sil

                  velitelství mnohonárodních sil

                  :

                  mnohonárodní velitelství sil EU nasazených v oblasti operace

            III-C
      SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY NESENÉ MECHANISMEM ATHENA NA ŽÁDOST VELITELE OPERACE A PO SCHVÁLENÍ ZVLÁŠTNÍM VÝBOREM

                  a)

                  :

                  kasárna a ubytování/infrastruktura

                  :

                  výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravy prostor v prostoru operace (budov, úkrytů, stanů) podle potřeby ozbrojených sil rozmístěných v rámci operace;

                  b)

                  :

                  nezbytné dodatečné vybavení

                  :

                  nákup nebo pronájem nepředpokládaného zvláštního vybavení, které se během operace ukáže jako nezbytné pro její další průběh, za předpokladu, že zakoupené vybavení nebude po skončení mise navráceno;

                  c)

                  :

                  lékařské služby

                  :

                  zřízení role 2 v prostoru operace v jiných případech než podle přílohy III-A.

                  d)

                  :

                  získávání informací

                  :

                  získávání informací (družicové snímky, zpravodajství, průzkum a sledování (ISR) v prostoru operace, včetně sledování vzduch-země (AGSR); zpravodajství lidských zdrojů);

                  e)

                  :

                  jiné kritické schopnosti v prostoru operace

                  :

                  odminování, pokud je to pro operaci nezbytné, ochrana proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným zbraním (CBRN); skladování a ničení zbraní a střeliva shromážděných v oblasti operace.

      PŘÍLOHA IV
      SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S VYPOŘÁDÁNÍM OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA
      Náklady na nalezení konečného uplatnění pro infrastrukturu a vybavení pořízených ze společných prostředků pro účely operace.
      Doplňkové náklady na sestavení účetní závěrky za operaci. Způsobilé společné náklady se stanoví v souladu s přílohou III s ohledem na to, že pracovníci potřební k sestavení účetní závěrky patří k velitelství pro uvedenou operaci i poté, co ukončilo svou činnost.


title: 2008/544/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 20. června 2008 , kterým se mění rozhodnutí č. 2004/858/ES, za účelem změny Výkonné agentury pro program veřejného zdraví na Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele

text:
               3.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 173/27

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 20. června 2008,
   kterým se mění rozhodnutí č. 2004/858/ES, za účelem změny „Výkonné agentury pro program veřejného zdraví“ na „Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele“
   (2008/544/ES)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Výkonná agentura pro program veřejného zdraví (dále jen „PHEA“) byla založena rozhodnutím Komise 2004/858/ES (2) pro správu akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (dále jen „program veřejného zdraví 2003–2008“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES (3). Rozhodnutí 2004/858/ES stanoví, že PHEA bude vykonávat svou činnost do 31. prosince 2010, aby došlo k provedení zakázek a grantů podepsaných v rámci programu veřejného zdraví 2003–2008.

               (2)

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) (4) (dále jen „druhý program veřejného zdraví 2008–2013“), vstoupilo v platnost dne 21. listopadu 2007. Druhý program veřejného zdraví je navržen s cílem pokračovat v akčním programu Společenství v oblasti veřejného zdraví soustředěním se na tři obecné cíle: zlepšit ochranu zdraví občanů, podporovat zdraví ke zvýšení prosperity a solidarity a vypracovávat a šířit znalosti o zdraví.

               (3)

               Akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky pro období 2007–2013 přijatý Evropským parlamentem a Radou dne 18. prosince 2006 (5) (dále jen „program ochrany spotřebitele pro období 2007–2013“) zakládá obecný rámec pro financování opatření Společenství na podporu spotřebitelské politiky pro období 2007 až 2013. Cílem programu je doplňovat, podporovat a sledovat politiky členských států a přispívat k ochraně zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů, jakož i k podporování jejich práv na informace, vzdělávání a organizování se za účelem ochrany vlastních zájmů.

               (4)

               Článek 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) umožňuje Komisi organizovat kurzy školení pro pracovníky příslušných orgánů členských států a pro účastníky třetích zemí, včetně rozvojových zemí. Oblasti, na které se toto školení vztahuje, jsou právní předpisy týkající se potravin a krmiv, zdraví zvířat a požadavků ohledně dobrých životních podmínek zvířat. Kromě toho čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (7) nabízí právní základ pro vzdělávání v odvětví zdraví rostlin, aby činnosti v oblasti vzdělávání organizované Komisí tvořily celkovou strategii vzdělávání Společenství v oblasti právních předpisů týkajících se potravin, krmiv, zdraví zvířat a pravidel o dobrých životních podmínkách zvířat, jakož i rostlinolékařských pravidel (dále jen „vzdělávací akce v oblasti bezpečnosti potravin, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES“).

               (5)

               Analýza nákladů a přínosů provedená externími konzultanty ukázala, že z hlediska nákladů by bylo nejefektivnější i nadále svěřit provádění úkolů souvisejících s druhým programem veřejného zdraví 2008–2013 stávající PHEA.

               (6)

               Analýza nákladů a přínosů také ukázala, že úkoly související s prováděním programu ochrany spotřebitele pro období 2007–2013, jakož i opatřeními týkajícími se vzdělávání v oblasti bezpečnosti potravin, na která se vztahuje nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES, by se mohly provádět efektivněji stávající PHEA, a tím by se zajistila celková správa těchto programů a opatření Společenství ze strany Komise.

               (7)

               S cílem zohlednit své dodatečné úkoly by se PHEA měla změnit na Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele.

               (8)

               Rozhodnutí 2004/858/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (9)

               Ustanovení tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro výkonné agentury,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2004/858/ES se mění takto:

               1)

               V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Název agentury je ‚Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele‘.“

               2)

               Článek 3 se nahrazuje tímto:
               „Článek 3
               Funkční období agentury
               Agentura plní své úkoly v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2015.“

               3)

               Článek 4 se nahrazuje tímto:
               „Článek 4
               Cíle a úkoly
               1.   Agentura je odpovědná za provádění těchto prováděcích úkolů pro správu druhého programu veřejného zdraví 2008–2013 přijatého rozhodnutím č. 1350/2007/ES, programu ochrany spotřebitele pro období 2007–2013 přijatého rozhodnutím č. 1926/2006/ES a opatření pro vzdělávání v oblasti bezpečnosti potravin, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES:

                           a)

                           správa fází cyklu programu veřejného zdraví, které budou vymezeny Komisí v pověřovacím aktu ve smyslu čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 58/2003 v souvislosti s prováděním výše uvedených programů a opatření Společenství, jako i nutné kontroly, přijetím odpovídajících rozhodnutí v oblasti pravomocí, které jí svěřila Komise;

                           b)

                           přijímání nástrojů pro plnění rozpočtových příjmů a výdajů a výkon všech činností potřebných pro provádění programu Společenství na základě přenesených pravomocí Komise, a zejména činností souvisejících s přidělováním zakázek a grantů;

                           c)

                           sběr, analýza a předávání Komisi veškerých informací nezbytných pro řízení a hodnocení provádění výše uvedených programů a opatření Společenství.

                     2.   Agentura také řídí všechny fáze cyklu prováděcích opatření, jimiž byla pověřena v rámci akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví 2003–2008 přijatého rozhodnutím č. 1786/2002/ES.
               3.   Rozhodnutí Komise o přenesení pravomocí na agenturu podrobně definuje všechny úkoly svěřené agentuře. Rozhodnutí Komise se pro informaci předá výboru zřízenému podle článku 24 nařízení (ES) č. 58/2003.“

               4)

               Článek 6 se nahrazuje tímto:
               „Článek 6
               Granty
               Agentura obdrží subvence, které se začlení do souhrnného rozpočtu Evropských společenství z financí přidělených druhému programu veřejného zdraví 2008–2013 přijatému rozhodnutím č. 1350/2007/ES, programu ochrany spotřebitele pro období 2007–2013 přijatému rozhodnutím č. 1926/2006/ES a opatření pro vzdělávání v oblasti bezpečnosti potravin, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES.“

         Článek 2
   Všechny odkazy na „Výkonnou agenturu pro program veřejného zdraví“ se považují za odkazy na „Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele“.

      V Bruselu dne 20. června 2008.

            Za Komisi

         Androulla VASSILIOU

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 369, 16.12.2004, s. 73.

      (3)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (4)  Úř. věst. L 301, 20.11.2007, s. 3.

      (5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1926/2006/ES (Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 39).

      (6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady č. 301/2008 (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 85).

      (7)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/41/ES (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 51).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 23. ledna 2017 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Portugalsko

text:
               27.1.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 27/6

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 23. ledna 2017
   o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Portugalsko
   (2017/C 27/05)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (1), a zejména na články 23 a 24 uvedeného nařízení,
   s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím ze dne 20. září 2016 (2) jmenovala Rada členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na období od 25. září 2016 do 24. září 2018.

               (2)

               Portugalská vláda předložila další návrhy na jmenování na několik míst členů a náhradníků, která je třeba obsadit,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období do 24. září 2018 jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků:
   I.   ZÁSTUPCI VLÁD

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Portugalsko

               Catarina CAMPOSOVÁ

   II.   ZÁSTUPCI ODBOROVÝCH ORGANIZACÍ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Portugalsko

               Catarina Maria BRANCO TAVARESOVÁ
               Carlos Manuel ALVES TRINDADE

               Bruno TEIXEIRA

   III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Portugalsko

               Cristina NAGY MORAISOVÁ
               Nuno BERNARDO

               Manuel Marcelino PENA COSTA

         Článek 2
   Dosud nenavržené členy a náhradníky jmenuje Rada později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 23. ledna 2017.

            Za Radu

            předseda

         R. GALDES

      (1)  Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2016 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (Úř. věst. C 348, 23.9.2016, s. 3).


title: 2014/653/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 8. září 2014 o jmenování dvou italských členů a čtyř italských náhradníků Výboru regionů

text:
               9.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/11

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 8. září 2014
   o jmenování dvou italských členů a čtyř italských náhradníků Výboru regionů

      (2014/653/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh italské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015. Dne 20. června 2011 byl rozhodnutím Rady 2011/375/EU (3) jmenován členem pan Roberto RUOCCO do 25. ledna 2015. Dne 16. července 2012 byla rozhodnutím Rady 2012/405/EU (4) jmenována náhradnicí paní Lucia LIBERTINOVÁ do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Giorgia GRANELLA a pana Roberta RUOCCA se uvolnila dvě místa členů Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení mandátu paní Carmely CASILEOVÉ, pana Francesca DE MICHELIHO, paní Lucie LIBERTINOVÉ a pana Sergia SOAVEHO se uvolnila čtyři místa náhradníků tohoto výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenováni:

               a)

               jako členové:

                           —

                           pan Giorgio GRANELLO, Consigliere Comunale del Comune di Ponzano Veneto (TV) (změna mandátu),

                           —

                           pan Giorgio SILLI, Consigliere Comunale del Comune di Prato,

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           —

                           pan Isidoro GOTTARDO, Consigliere Comunale del Comune di Sacile (PN),

                           —

                           pan Andrea TRAGAIOLI, Sindaco del Comune di Rosta (TO),

                           —

                           pan Armando COPPOLA, Presidente Municipalità 4 Comune di Napoli,

                           —

                           paní Francesca BALZANIOVÁ, Assessore del Comune di Milano.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 8. září 2014

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.

      (3)  Úř. věst. L 168, 28.6.2011, s. 10.

      (4)  Úř. věst. L 189, 19.7.2012, s. 9.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2016 o uzavření, jménem Evropského společenství pro atomovou energii, Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

text:
               11.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 52/5

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 8. února 2016
   o uzavření, jménem Evropského společenství pro atomovou energii, Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
   (2016/C 52/04)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady o schválení uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“), Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Uzavření protokolu podléhá zvláštním postupům, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie na jedné straně a pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii na straně druhé.

               (2)

               Rada dne 13. května 2014 přijala rozhodnutí 2014/321/EU (1) o uzavření protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států v souladu s čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie a čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatska.

               (3)

               Rada dne 22. října 2013 přijala rozhodnutí 2014/315/Euratom (2) o schválení uzavření protokolu Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

               (4)

               Protokol by tedy měl být uzavřen jménem Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Schvaluje se, aby byl jménem Evropského společenství pro atomovou energii uzavřen Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Černá Hora na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“) (3).
   Článek 2
   Předseda Komise se pověřuje, aby jménem Evropského společenství pro atomovou energii unie podnikl všechny nezbytné kroky a vyjádřil tím souhlas Evropského společenství pro atomovou energii být protokolem vázáno, zejména uložit oznámení upravené v článku 11 protokolu.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 8. února 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Rozhodnutí Rady 2014/321/EU ze dne 13. května 2014 o uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii jménem Unie a jejích členských států (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 30).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2014/315/Euratom ze dne 22. října 2013 o schválení uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 165, 4.6.2014, s. 1).

      (3)  Úř. věst. L 93, 28.3.2014, s. 2.