title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/301 ze dne 17. února 2017 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu

text:
               21.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/225

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/301
   ze dne 17. února 2017
   o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 7. prosince 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/2274 (1) o jmenování pana Ángela LOSADY FERNÁNDEZE zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast Sahelu (dále jen „zvláštní zástupce EU“). Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 28. února 2017.

               (2)

               Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o další období šestnácti měsíců.

               (3)

               Zvláštní zástupce EU bude vykonávat mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zvláštní zástupce Evropské unie
   1.   Mandát pana Ángela LOSADY FERNÁNDEZE jako zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu se prodlužuje do 30. června 2018. Rada může na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.
   2.   Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Sahelu primární zaměření strategie EU na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu (dále jen „strategie“) a jejího regionálního akčního plánu, totiž území Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru. V otázkách s širšími regionálními důsledky zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje se zeměmi pánve Čadského jezera a s dalšími zeměmi a regionálními či mezinárodními subjekty mimo oblast Sahelu, včetně Maghrebu, západní Afriky a Guinejského zálivu.
   Článek 2
   Politické cíle
   1.   Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cíle politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu, jímž je aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v oblasti. Zvláštní zástupce EU rovněž usiluje o zvýšení kvality, intenzity a dopadu mnohostranného zapojení Unie v oblasti Sahelu.
   2.   Zvláštní zástupce EU přispívá k rozvoji a provádění všech úsilí Unie v regionu, zejména v politické, bezpečnostní a rozvojové oblasti, včetně strategie a jejího regionálního akčního plánu, a ke koordinaci všech příslušných nástrojů pro činnosti Unie.
   3.   Prioritou je Mali a jeho dlouhodobá stabilizace a regionální rozměr konfliktu, v koordinaci s delegací Unie a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, včetně členských států, Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
   4.   Cílem politiky Unie by mělo být koordinovaným a efektivním využitím všech svých nástrojů podpořit návrat Mali a jeho lidu na cestu míru, usmíření, bezpečnosti a rozvoje.
   5.   Je třeba věnovat náležitou pozornost posilování koordinace úsilí mezi státy v oblastech bezpečnosti a rozvoje, zejména skupiny G5 Sahel.
   Článek 3
   Mandát
   1.   K dosažení cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:

               a)

               aktivně přispívat k provádění strategie a jejího regionálního akčního plánu a koordinovat a dále rozvíjet komplexní přístup Unie k regionální krizi s cílem posílit celkovou provázanost a účinnost činností Unie v oblasti Sahelu, zejména v Mali;

               b)

               spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami v uvedené oblasti, s vládami, regionálními organizacemi, zejména skupinou G5 Sahel, a mezinárodními organizacemi, občanskou společností a diasporami, a to i ve všech zemích Maghrebu a povodí Čadského jezera, s cílem podpořit dosažení cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v oblasti Sahelu;

               c)

               zastupovat Unii na příslušných regionálních a mezinárodních fórech a podporovat na nich její zájmy a viditelnost, včetně účasti v Monitorovacím výboru Malijské mírové dohody, a usnadňovat plně koordinovanou a komplexní činnost Unie v regionu s využitím všech příslušných nástrojů, včetně rozvojové pomoci, činností členských států a podpory Unie při řešení krizí a předcházení konfliktům, prostřednictvím vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali), mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) a mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP Sahel Niger);

               d)

               úzce spolupracovat s Organizací spojených národů (OSN), zejména se zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro západní Afriku a oblast Sahelu, se zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN a vedoucím Multidimenzionální integrované mise OSN pro stabilizaci Mali (MINUSMA), s Africkou unií (AU), zejména s vysokým představitelem AU pro Mali a oblast Sahelu, se skupinou zemí G5 Sahel, s Hospodářským společenstvím států západní Afriky, s Komisí pro povodí Čadského jezera a s dalšími hlavními zainteresovanými stranami na státní, regionální i mezinárodní úrovni, včetně dalších zvláštních vyslanců pro oblast Sahelu, i s příslušnými subjekty v oblasti Maghrebu;

               e)

               úzce sledovat regionální a přeshraniční rozměry výzev, kterým region čelí, včetně terorismu, organizovaného zločinu, pašování zbraní, obchodování s lidmi a převaděčství, obchodování s drogami, uprchlických a migračních toků a souvisejících finančních toků; v úzké spolupráci s protiteroristickým koordinátorem EU přispívat k dalšímu provádění strategie EU proti terorismu;

               f)

               podrobně sledovat humanitární, politické, bezpečnostní a rozvojové důsledky rozsáhlých uprchlických a migračních toků a souvisejících nelegálních finančních toků v regionu; na žádost se zapojit do dialogů o migraci s relevantními zúčastněnými stranami a obecněji přispívat k politice Unie v otázkách migrace a uprchlíků ve vztahu k danému regionu v souladu s politickými prioritami Unie tak, aby byla posílena spolupráce, a to i v otázkách návratu a zpětného přijímání; spolupracovat se zeměmi Sahelu na následných opatřeních dohodnutých na summitu ve Vallettě v listopadu 2015, včetně nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe a v souvislosti s partnerskými rámci;

               g)

               udržovat pravidelné politické kontakty na vysoké úrovni se zeměmi v oblasti, které jsou postiženy terorismem nebo mezinárodním zločinem a zajistit klíčovou úlohu Unie v mezinárodním úsilí boje proti terorismu a mezinárodnímu zločinu. To zahrnuje i úsilí, které Unie vynakládá na posílení podpory bezpečnostního sektoru prostřednictvím regionalizace misí SBOP a aktivní podporu budování kapacit v tomto regionu, jakož i zajištění odpovídajícího řešení hlavních příčin terorismu a mezinárodního zločinu v oblasti Sahelu;

               h)

               pozorně sledovat politické, bezpečnostní a rozvojové důsledky humanitárních krizí v oblasti;

               i)

               ve vztahu k Mali přispívat ke stabilizaci země, zejména k úplnému obnovení ústavního pořádku a řádné správy na celém území a věrohodnému národnímu otevřenému dialogu v celkovém rámci Malijské mírové dohody. To zahrnuje podporu budování institucí, reformu oblasti bezpečnosti, dlouhodobé budování míru a usmiřování a boj proti korupci a beztrestnosti v Mali, jakož i usnadnění aktivního a plně koordinovaného úsilí Unie spočívajícího v podpoře hladkého provádění Malijské mírové dohody;

               j)

               ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v regionu, včetně obecných zásad EU týkajících se lidských práv, zejména pak obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů, jakož i násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a k provádění politiky Unie týkající se žen, míru a bezpečnosti, a podporovat začleňování a zohledňování otázky pohlaví v procesu budování státu v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) a následných rezolucí o ženách, míru a bezpečnosti, včetně rezoluce č. 2242 (2015). Tento příspěvek bude zahrnovat sledování vývoje situace v tomto ohledu, podávání zpráv a vypracovávání příslušných doporučení a udržování pravidelných kontaktů s příslušnými orgány v Mali a v oblasti, s Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, s Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a s obhájci lidských práv a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti;

               k)

               sledovat dodržování příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN, zejména rezolucí 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) a 2295 (2016) a podávat související zprávy.

         2.   Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:

               a)

               podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na regionálních a mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem aktivní podpory a posílení komplexního přístupu Unie ke krizi v oblasti Sahelu;

               b)

               udržuje přehled o veškerých činnostech Unie a usnadňuje plnou koordinaci těchto činností a úzce spolupracuje se všemi příslušnými delegacemi Unie.

         Článek 4
   Provádění mandátu
   1.   Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
   3.   Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s ESVČ a jejími příslušnými útvary, zejména s oddělením pro Afriku.
   Článek 5
   Financování
   1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2017 do 30. června 2018 činí 1 840 000 EUR.
   2.   Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Za veškeré výdaje je zvláštní zástupce EU odpovědný Komisi.
   Článek 6
   Sestavení a složení týmu
   1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU o složení svého týmu průběžně a neprodleně informuje Radu a Komisi.
   2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí podle toho, kdo jej vyslal, vysílající členský stát, vysílající orgán Unie nebo ESVČ. Odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ mohou být rovněž přiděleni na práci se zvláštním zástupcem EU.
   3.   Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ podle toho, kdo jej vyslal, a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
   4.   S cílem zajistit soudržnost a soulad příslušných činností členů týmu zvláštního zástupce EU jsou tito pracovníci zařazeni do příslušných oddělení ESVČ nebo delegací Unie.
   Článek 7
   Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
   Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují za tímto účelem veškerou nezbytnou podporu.
   Článek 8
   Bezpečnost utajovaných informací EU
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (2).
   Článek 9
   Přístup k informacím a logistická podpora
   1.   Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
   2.   Logistickou podporu v oblasti poskytují podle okolností delegace Unie v regionu nebo členské státy.
   Článek 10
   Bezpečnost
   V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:

               a)

               na základě pokynů ESVČ vypracuje konkrétní bezpečnostní plán zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření, řízení bezpečných přesunů personálu do dané oblasti jeho působnosti a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a stanoví pohotovostní plán a evakuační plán;

               b)

               zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti jeho působnosti;

               c)

               zajistí, aby všichni členové týmu zvláštního zástupce EU, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti jeho působnosti náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika, který pro tuto oblast určí ESVČ;

               d)

               zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.

         Článek 11
   Podávání zpráv
   1.   Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Zvláštní zástupce EU může podávat zprávy Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
   2.   V koordinaci s delegacemi Unie v oblasti podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
   Článek 12
   Koordinace
   1.   V rámci strategie a regionálního akčního plánu přispívá zvláštní zástupce EU k jednotě, provázanosti a účinnosti politických a diplomatických opatření Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie.
   2.   Činnosti zvláštního zástupce EU musí být koordinovány s činnostmi delegací Unie a Komise a s činnostmi dalších zvláštních zástupců EU působících v regionu. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
   3.   Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími misí členských států a vedoucími delegací Unie. Zvláštní zástupce EU v úzké koordinaci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace vedoucím mise EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali a veliteli mise EUTM Mali. Zvláštní zástupce EU, velitel mise EUTM Mali a civilní velitel operace EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali se podle potřeby navzájem konzultují.
   Článek 13
   Pomoc ve vztahu k nárokům
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu jsou nápomocni při poskytování informací při řešení veškerých nároků a závazků vyplývajících z mandátů předchozích zvláštních zástupců EU pro oblast Sahelu a poskytují k tomuto účelu administrativní pomoc a přístup k relevantním dokumentům.
   Článek 14
   Přezkum
   Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do 30. září 2017 zprávu o pokroku a do 31. března 2018 souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
   Článek 15
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 17. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. BARTOLO

      (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/2274 ze dne 7. prosince 2015 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (Úř. věst. L 322, 8.12.2015, s. 44).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady 2014/181/SZBP ze dne 10. března 2014 , o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Středoafrickou republikou o postavení vojenské operace Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) ve Středoafrické republice

text:
               1.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/1

         ROZHODNUTÍ RADY 2014/181/SZBP
   ze dne 10. března 2014,
   o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Středoafrickou republikou o postavení vojenské operace Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) ve Středoafrické republice
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy ve spojení s čl. 218 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. února 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/73/SZBP (1), které stanoví, že postavení jednotek a personálu vojenské operace Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) vedených Unií, včetně jejich výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro plnění a řádný průběh jejich mise, se stanoví v dohodě uzavřené podle článku 37 Smlouvy o Evropské unii a postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               (2)

               Poté, co Rada dne 10. února 2014 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku sjednala v souladu s článkem 37 Smlouvy o EU dohodu ve formě výměny dopisů mezi Unií a Středoafrickou republikou o postavení EUFOR RCA.

               (3)

               V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (4)

               Dohoda ve formě výměny dopisů by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Středoafrickou republikou o postavení vojenské operace Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) ve Středoafrické republice se schvaluje jménem Unie.
   Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat příslušný dopis zavazující Unii.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 10. března 2014.

            Za Radu

            předseda

         G. VROUTSIS

      (1)  Rozhodnutí Rady 2014/73/SZBP ze dne 10. února 2014 o vojenské operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) (Úř. věst. L 40, 11.2.2014, s. 59).


title: 2006/886/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 6. prosince 2006 o ukončení nového antiabsorpčního šetření týkajícího se dovozu ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky

text:
               7.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 341/46

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 6. prosince 2006
   o ukončení nového antiabsorpčního šetření týkajícího se dovozu ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky
   (2006/886/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na články 9 a 12 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP
   1.   Původní opatření

               (1)

               V červenci 2005 Rada uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) z dovozu ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na spolupracující vyvážející výrobce v ČLR byly uvaleny individuální celní sazby pohybující se od 7,6 % do 39,9 %. Sazba vztahující se na dovozy od všech ostatních společností činí 46,7 %.

         2.   Žádost o nové antiabsorpční šetření

               (2)

               Dne 15. února 2006 byla podána žádost o nové šetření původních opatření v souladu s článkem 12 základního nařízení. Žádost podali čtyři hlavní výrobci ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí ve Společenství (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA a Pramac Lifter S.p.A), kteří reprezentují majoritní podíl celkové produkce Společenství, v tomto případě více než 70 % (dále jen „žadatelé“).

               (3)

               Žadatelé předložili dostatečné přímé důkazy o tom, že antidumpingové clo uvalené na ruční paletové vozíky a jejich hlavní součásti pocházející z ČLR nevedlo k žádnému vývoji nebo dostatečnému vývoji vývozních cen nebo cen při dalším prodeji ve Společenství a navrhli zvýšení dumpingu, čímž se pozdrží určené vyrovnávací účinky platných antidumpingových opatření.

         3.   Nové antiabsorpční šetření

               (4)

               Komise dne 31. března 2006 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) informovala o zahájení nového šetření původních opatření v souladu s článkem 12 základního nařízení.

               (5)

               Komise o zahájení nového šetření úředně informovala vývozce/výrobce, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, představitele vyvážející země, dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a žádostí o vyslechnutí ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Komise zaslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, dotazník.

               (6)

               Na dotazník dostatečně odpověděli dva čínští vyvážející výrobci, Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd. a Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., přičemž oba dva již spolupracovali při původním šetření. Jeden z dalších vyvážejících výrobců, Yale Industrial Products Co. Ltd., poskytl značně neúplné informace a proto poté, co byl řádně informován, byl v souladu s článkem 18 základního nařízení považován za nespolupracujícího výrobce. Další dva vyvážející výrobci, Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory a Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, kteří spolupracovali při původním antiabsorpčním šetření, v současném novém šetření neposkytli žádné informace.

               (7)

               Dále se přihlásilo devět dalších dovozců ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí, z nichž pět dostatečně spolupracovalo v současném novém šetření.

               (8)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala pro účely tohoto nového šetření za nezbytné. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách následujících vyvážejících výrobců z ČLR:

                           —

                           Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Hangzhou and Ninghai, ČLR;

                           —

                           Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing, ČLR.

               (9)

               Období tohoto nového šetření („nové OŠ“) trvalo od 1. dubna 2005 do 31. března 2006. Na základě nového OŠ byla stanovena stávající úroveň vývozních cen a úroveň cen pro konečné uživatele ve Společenství. Při určování, zda došlo k dostatečnému vývoji vývozních cen a cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen ve Společenství, byly ceny účtované během nového OŠ srovnány s cenami účtovanými během původního období šetření („původní OŠ“), které trvalo od 1. dubna 2003 do 31. března 2004.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK

               (10)

               Dotčený výrobek, jehož se týká výše uvedené nové šetření, je stejný jako výrobek, jehož se týkalo původní šetření, tj. ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00.

         C.   ZJIŠTĚNÍ

               (11)

               Účelem tohoto nového šetření bylo stanovit u dotčeného výrobku, zda se od uložení původních opatření i) vývozní ceny snížily či nikoliv nebo ii) zda nedošlo k žádnému nebo jen nedostatečnému vývoji cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen ve Společenství.

               (12)

               V souladu s článkem 12 základního nařízení byla dovozcům/uživatelům a vývozcům/výrobcům poskytnuta příležitost předložit důkazy za účelem odůvodnění snížení vývozních cen a/nebo absence vývoje cen při dalším prodeji a pozdějších prodejních cen ve Společenství po uložení původních opatření z jiných důvodů než absorpce antidumpingového cla, v případě, že se jich výše uvedené týká.

         1.   Snížení vývozních cen

               (13)

               Během nového OŠ byl dotčený výrobek prodáván jednak prostřednictvím stran ve spojení ve Společenství a v ČLR, jednak přímo nezávislým dovozcům a/nebo distributorům ve Společenství. Vývoj vývozních cen byl posuzován na základě srovnání vážené průměrné ceny zaznamenané v novém OŠ s cenou zjištěnou během původního OŠ, pro každý typ výrobku a za stejných dodacích podmínek.

               (14)

               Srovnání cen dvou spolupracujících vyvážejících výrobců během nového OŠ s cenami z původního OŠ neukázalo žádné snížení průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku.

         2.   Vývoj cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen ve Společenství

               (15)

               Vývoj cen při dalším prodeji ve Společenství na úrovni dovozců a/nebo distributorů byl posuzován na základě srovnání průměrných cen při dalším prodeji, včetně smluvního cla a antidumpingového cla, v původním OŠ s cenami zjištěnými v novém OŠ, pro podobné typy výrobků a za stejných dodacích podmínek. V tomto směru spolupracovalo a poskytlo údaje pět dovozců, realizujících významné množství dovozu dotčeného výrobku do Společenství během nového OŠ.

               (16)

               Srovnání jejich cen při dalším prodeji těchto typů výrobků ukázalo, že ceny vzrostly o hodnoty přesahující anti-dumpingové clo. V této souvislosti je třeba dále poznamenat, že z těchto důvodů nebylo zapotřebí detailněji zjišťovat snížení ziskového rozpětí spolupracujících dovozců během nového OŠ v porovnání s původním OŠ, které v každém případě zůstalo značné během nového OŠ.

               (17)

               Reprezentativní údaje týkající se pozdějších prodejních cen nebyly k dispozici. Nicméně, protože se ceny dovozců při dalším prodeji zákazníkům, kteří nebyli ve spojení, od zavedení anti-dumpingových opatření dostatečně vyvíjely, nebylo bezdůvodné dospět k závěru, že pozdější prodejní ceny těchto zákazníků by také prokázaly dostatečný vývoj.

         3.   Nespolupracující společnosti

               (18)

               Jelikož ti dva vývozní výrobci, kteří spolupracují v současném novém šetření, vyvezli během nového OŠ více než 85 % z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku do Společenství, což představuje vysokou míru spolupráce, byla zjištění u těchto společností považována za reprezentativní pro vývozní zemi jako celek. Z těchto důvodů nebyly použity dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení, který se týká nespolupracujících vyvážejících výrobců.

         4.   Závěr

               (19)

               Na základě výsledku současného nového šetření se dospělo k závěru, že absorpce, ve smyslu čl. 12 odst. 2 základního nařízení, existujících opatření nemůže být zavedena pro spolupracující vyvážející výrobce, protože nebylo prokázáno ani snížení vývozních cen ani nedostatečný vývoj cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen dotčeného výrobku.

               (20)

               Clo pro nespolupracující vyvážející výrobce by mělo být také ponecháno beze změny z důvodů uvedených v bodě 18.

               (21)

               V důsledku výše uvedeného by současné nové antiabsorpční šetření mělo být ukončeno.

               (22)

               Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých se zamýšlí ukončit toto nové šetření, a bylo jim umožněno, aby se k těmto skutečnostem a úvahám vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Nové šetření antidumpingových opatření použitelných na dovoz ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky podle článku 12 nařízení (ES) č. 384/96 se ukončuje.

      V Bruselu dne 6. prosince 2006.

            Za Komisi

         Peter MANDELSON

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

      (2)  Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 78, 31.3.2006, s. 24.


               12.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 55/140

         P7_TA(2013)0208
   Návrh protokolu o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie v České republice (souhlas) ***
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. května 2013 o návrhu Evropské rady nesvolávat konvent pro účely připojení protokolu o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie v České republice ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))
   (Souhlas)
   (2016/C 055/32)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na dopis české vlády Radě ze dne 5. září 2011 týkající se návrhu protokolu o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) v České republice,

               —

               s ohledem na dopis předsedy Evropské rady zaslaný předsedovi Evropského parlamentu ze dne 25. října 2011, který se týká návrhu protokolu o uplatňování Listiny v České republice,

               —

               s ohledem na žádost o souhlas s nesvoláním konventu, která byla předložena Evropskou radou v souladu s čl. 48 odst. 3 druhým pododstavcem Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) (C7-0386/2011),

               —

               s ohledem na čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a na Listinu,

               —

               s ohledem na závěry ze zasedání hlav států či předsedů vlád členských států konaného ve dnech 29. a 30. října 2009,

               —

               s ohledem na článek 74a a čl. 81 odst. 1 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na doporučení Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0282/2012),

         vzhledem k těmto důvodům:

               A.

               Listina byla vypracována konventem zasedajícím od 17. prosince 1999 do 2. října 2000 a skládajícím se ze zástupců Evropského parlamentu, členských států, vnitrostátních parlamentů a Komise; byla vyhlášena dne 7. prosince 2000 a poté přebrána, s některými úpravami, ve Štrasburku dne 12. prosince 2007;

               B.

               druhý konvent se konal v období od 22. února 2002 do 18. července 2003 a vedl k vypracování návrhu Smlouvy o Ústavě pro Evropu, jejíž větší část byla použita v Lisabonské smlouvě, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009;

               C.

               oba konventy byly svolány s cílem vyřešit zásadní otázky spojené s ústavním pořádkem Unie, včetně přijetí závazného aktu stanovujícího základní práva a zásady, jež Unie uznává;

               D.

               s ohledem na výše uvedené úvahy je zřejmé, že není nezbytné svolávat konvent za účelem posouzení návrhu, aby byla oblast působnosti protokolu č. 30 o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie v Polsku a ve Spojeném království rozšířena také na Českou republiku, neboť dopady tohoto návrhu, pokud by vůbec vznikly, jsou omezené;

               1.

               souhlasí s návrhem Evropské rady nesvolávat konvent;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí předal Evropské radě, Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.


title: 2011/887/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 13. prosince 2011 o zahájení automatizované výměny údajů o DNA s Litvou

text:
               28.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/36

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 13. prosince 2011
   o zahájení automatizované výměny údajů o DNA s Litvou
   (2011/887/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 a článek 25 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV (2), a zejména na článek 20 a kapitolu 4 přílohy uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle Protokolu o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv.

               (2)

               Článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV je tedy použitelný a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí.

               (3)

               Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se mají přijímat na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu.

               (4)

               Litva informovala generální sekretariát Rady o národních souborech analýzy DNA, na které se vztahují články 2 až 6 rozhodnutí 2008/615/SVV a podmínky automatizovaného vyhledávání podle čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí v souladu s čl. 36 odst. 2 uvedeného rozhodnutí.

               (5)

               Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej musí vyplnit, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů.

               (6)

               Litva vyplnila dotazník o ochraně údajů a dotazník o výměně údajů o DNA.

               (7)

               Litva uskutečnila úspěšný zkušební test s Rakouskem.

               (8)

               V Litvě proběhla hodnotící návštěva a rakouský hodnotící tým vypracoval zprávu o hodnotící návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady.

               (9)

               Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pro účely automatizovaného vyhledávání a srovnávání údajů o DNA Litva plně provedla obecná ustanovení o ochraně údajů obsažená v kapitole 6 rozhodnutí 2008/615/SVV a je oprávněna přijímat a poskytovat osobní údaje v souladu s články 3 a 4 uvedeného rozhodnutí ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 13. prosince 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. CICHOCKI

      (1)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: Rozhodnutí Komise, kterým se prohlašuje, že opatření oznámená Českou republikou v rámci přechodného mechanismu podle přílohy IV.3 aktu o přistoupení se nepoužijí po přistoupeníText s významem pro EHP

text:
               8.4.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 86/10

         Rozhodnutí Komise, kterým se prohlašuje, že opatření oznámená Českou republikou v rámci přechodného mechanismu podle přílohy IV.3 aktu o přistoupení se nepoužijí po přistoupení
   (2005/C 86/04)
   (Text s významem pro EHP)
   Datum přijetí rozhodnutí:
   Členský stát: Česká republika
   Podpora č.: CZ 55/03
   Název: Moravia Banka, a. s.
   Účel: Podpora bankovnictví
   Další informace: Rozhodnutí Komise, kterým se prohlašuje, že opatření ve prospěch Moravia Banky, a. s., oznámené Českou republikou v rámci přechodného mechanismu podle přílohy IV.3 aktu o přistoupení, se nepoužije po přistoupení.
   Závazné znění rozhodnutí, z něhož byly odstraněny veškeré důvěrné informace, je k dispozici na internetové adrese:
   http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids


title: 2006/622/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2005 , kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3696 – E.ON/MOL) (oznámeno pod číslem K(2005) 5593)   (Text s významem pro EHP)

text:
               16.9.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 253/20

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 21. prosince 2005,
   kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP
   (Věc COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
   (oznámeno pod číslem K(2005) 5593)
   (Pouze anglické znění je závazné)
   (Text s významem pro EHP)
   (2006/622/ES)
   Komise dne 21. prosince 2005 přijala rozhodnutí ohledně spojení podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (1), a zejména podle čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných údajů je v původním jazyce řízení a v pracovních jazycích Komise uvedeno na internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
   I.   SHRNUTÍ

               (1)

               V rámci tohoto případu společnost E.ON (Německo) získala dvě dceřinné společnosti podniku MOL, maďarské integrované petrochemické společnosti, jejichž předmětem podnikání je velkoobchod s plynem, jeho uvádění na trh, obchodování s ním a jeho skladování. MOL nabídla společnosti E.ON dvouletou opci na prodej svých dceřinných společností, které se zabývají přepravou plynu.

               (2)

               Společnost MOL měla v Maďarsku již před touto transakcí téměř výlučnou kontrolu nad přístupem ke zdrojům zemního plynu a nad plynárenskou infrastrukturou. MOL vlastní síť pro přepravu plynu, veškerá maďarská zařízení pro jeho skladování a má téměř monopolní postavení na velkoobchodních trzích s plynem. Již v současné době má společnost MOL možnost výlučné kontroly zdrojů plynu (jak dováženého, tak pocházejícího z domácí produkce) a plynárenské infrastruktury. Toto postavení nyní převezme společnost E.ON.

               (3)

               Zásadní změna, kterou přinese navrhovaná transakce, se týká skutečnosti, že společnost E.ON má v Maďarsku, na rozdíl od společnosti MOL, silné postavení na maloobchodním trhu s dodávkami plynu a elektrické energie. Na základě této transakce tudíž vznikne vertikálně integrovaný hospodářský subjekt, který bude, s výjimkou podnikání společnosti MOL v oblasti přepravy plynu a jeho výroby, kontrolovat dodávky plynu a elektrické energie v Maďarsku.

               (4)

               Z šetření, která Komise provedla na trhu, vyplynulo, že vzhledem k téměř výlučné kontrole nového hospodářského subjektu nad zdroji zemního plynu (pocházejícími většinou z Ruska) dostupnými v Maďarsku a vzhledem k jeho vertikální integraci na trzích s plynem a elektrickou energií by transakce vedla k závažnému riziku omezení ostatních soutěžitelů v přístupu na navazující trh s plynem a elektrickou energií. Jak bylo uvedeno, společnost E.ON je na rozdíl od společnosti MOL činná na navazujícím velkoobchodním trhu s plynem i v oblasti maloobchodního prodeje a distribuce plynu a elektrické energie (prostřednictvím kontroly, kterou vykonává nad dvěma ze šesti regionálních společností pro distribuci plynu a nad třemi ze šesti regionálních společností pro distribuci elektrické energie) i v oblasti výroby elektrické energie. To by vedlo ke změně motivace nového hospodářského subjektu vůči soutěžitelům na navazujících trzích. Tento nový hospodářský subjekt by tedy měl schopnost i motivaci diskriminovat ostatní soutěžitele na navazujících trzích v odvětví plynu a elektrické energie.

               (5)

               Společnost E.ON, aby předešla obavám soutěžitelů vyjádřeným v průběhu řízení, předložila dne 20. října 2005 soubor závazků. Pozměněné závazky předložila společnost E.ON dne 16. listopadu 2005. Konečné závazky byly předloženy dne 8. prosince 2005. Komise se domnívá, že závazky, které se po provedení tržního testu oproti původní nabídce společnosti E.ON podstatně zlepšily, reagují na výhrady třetích stran, pokud jde o potřebu zajistit dostatečné množství plynu na maďarském velkoobchodním trhu za cenu a za podmínek, které umožňují třetím stranám účinně soutěžit s novým hospodářským subjektem na navazujících trzích s plynem a elektrickou energií v Maďarsku.

               (6)

               Navrhuje se proto přijmout rozhodnutí o schválení s podmínkami a povinnostmi podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování podniků.

         II.   DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   A.   STRANY

               (7)

               E.ON Ruhrgas International AG (dále jen „E.ON“) patří do skupiny společností E.ON, energetické skupiny v soukromém vlastnictví se zaměřením na dodávky elektrické energie a plynu.

               (8)

               MOL Hungarian Oil and Gas (dále jen „MOL“, Maďarsko) je integrovaná petrochemická skupina, která podniká primárně v Maďarsku na trzích se zemním plynem, ropou, pohonnými hmotami a chemickými látkami. Jedná se o veřejnou společnost kótovanou na burze cenných papírů v Budapešti. Maďarský stát stále vlastní 12 % základního kapitálu a zlatou akcii.

         B.   POPIS PŘÍPADU

               (9)

               Tento případ se týká spojení podniků, na jehož základě E.ON získává kontrolu na společnostmi MOL Földgázellátó Rt. (dále jen „MOL WMT“) a MOL Földgáztároló Rt. (dále jen „MOL Storage“). E.ON rovněž získá podíly MOL v Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (dále jen „Panrusgáz“), což je společný podnik tvořený společnostmi OAO Gazprom (Rusko) a MOL.

               (10)

               E.ON touto transakcí nezískává Mol Földgázszállító Rt. (dále jen „MOL Transmission“), další dceřinnou společnost, nad kterou společnost MOL vykonává výlučnou kontrolu. Společnosti MOL byla místo toho poskytnuta prodejní opce, podle které může MOL v příštích dvou letech požadovat, aby společnost E.ON koupila podíl ve výši 25 % + 1 nebo 75 % – 1 v MOL Transmission.

               (11)

               Společnost MOL si navíc udržela kontrolu nad obchodní činností při výzkumu a výrobě plynu (MOL upstream gas Exploration and Production division (dále jen MOL E & P)). Částí této transakce však společnosti MOL a MOL WMT uzavřely dlouhodobou dohodu o dodávkách plynu vyrobeného společností MOL E & P (dále jen „dohoda o dodávkách“).

         C.   RELEVANTNÍ TRHY
   RELEVANTNÍ TRHY SE ZEMNÍM PLYNEM
   a)   Relevantní trhy výrobků

               (12)

               S ohledem na specifika maďarských trhů se zemním plynem Komise identifikovala tyto relevantní trhy výrobků v odvětví zemního plynu:

                           i)

                           Přeprava plynu;

                           ii)

                           Distribuce plynu;

                           iii)

                           Skladování plynu;

                           iv)

                           Dodávky plynu obchodníkům;

                           v)

                           Dodávky plynu regionálním distribučním společnostem (dále jen „RDS“);

                           vi)

                           Dodávky plynu velkým elektrárnám;

                           vii)

                           Dodávky plynu velkým průmyslovým zákazníkům (s hodinovou spotřebou vyšší než 500 m3/h);

                           viii)

                           Dodávky plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu (s hodinovou spotřebou nižší než 500 m3/h); a

                           ix)

                           Dodávky plynu domácnostem.

               (13)

               Od 1. července 2004 si podle maďarského práva mohou všichni zákazníci, s výjimkou domácností, vybrat vlastního dodavatele. Domácnosti budou mít tuto možnost nejpozději od 1. července 2007.

               (14)

               Maďarské odvětví zemního plynu představuje hybridní model, v němž vedle regulované části trhu (neboli „trhu veřejných služeb“), která je důsledkem dřívějšího režimu v maďarském plynárenství, zároveň existuje liberalizovaná část trhu (neboli „otevřená část trhu“). V rámci regulované části trhu má poskytovatel veřejné služby (MOL WMT) právními předpisy stanovenou povinnost zcela pokrýt poptávku RDS po zemním plynu pro účely veřejné služby, zatímco RDS mají povinnost odebírat zemní plyn pro zákazníky v rámci veřejné služby výlučně od poskytovatele veřejné služby (za regulované ceny). RDS, dodavatelé v rámci veřejné služby, mají výlučné právo a povinnost poskytovat svým zákazníkům nacházejícím se na jejich území dodávky za regulované ceny. Způsobilí zákazníci si mohou zvolit, že budou i nadále zásobováni v rámci smlouvy o poskytování veřejné služby svým původním dodavatelem zemního plynu (příslušná RDS nebo poskytovatel veřejné služby, MOL WMT, pokud byly zákazníkovi dodávky poskytovány přímo společností MOL WMT) nebo že ukončí smlouvu o poskytování veřejné služby a nakoupit požadovaný zemní plyn od jiného obchodníka nebo si jej dovézt přímo. Očekává se, že v červenci 2007 tento hybridní model skončí.

               (15)

               Šetření na trhu potvrdila, že v Maďarsku existuje oddělený trh výrobků pro dodávky obchodníkům, na němž dovozci/výrobci prodávají zemní plyn obchodníkům a obchodníci si jej prodávají navzájem za účelem dalších dodávek na otevřené části trhu. V rámci regulované části trhu mají RDS povinnost nakoupit zemní plyn pro účely veřejné služby od poskytovatele veřejné služby (MOL WMT).

         b)   Zeměpisný trh

               (16)

               Šetření v tomto případě prokázala, že všechny dotčené trhy jsou v rozsahu své působnosti národními trhy, s výjimkou distribuce zemního plynu a dodávek plynu domácnostem; tyto trhy jsou v současné době, pokud jde o rozsah působnosti, podnárodní (tj. jsou omezené na konkrétní distribuční oblasti v rámci Maďarska).

         RELEVANTNÍ TRH S ELEKTŘINOU
   a)   Relevantní trhy výrobků

               (17)

               Komise identifikovala s ohledem na specifika maďarských trhů tyto relevantní trhy výrobků v odvětví elektrické energie:

                           i)

                           Přenos elektřiny;

                           ii)

                           Distribuce elektřiny;

                           iii)

                           Zajištění rovnováhy soustavy;

                           iv)

                           Velkoobchodní dodávky elektřiny obchodníkům;

                           v)

                           Velkoobchodní dodávky elektřiny poskytovateli veřejné služby;

                           vi)

                           Velkoobchodní dodávky elektřiny RDS;

                           vii)

                           Maloobchodní dodávky elektřiny středním a velkým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu;

                           viii)

                           Maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu; a

                           ix)

                           Maloobchodní dodávky elektřiny domácnostem.

               (18)

               Maďarské odvětví elektrické energie rovněž představuje hybridní model, včetně regulované a otevřené části trhu. Všichni zákazníci, s výjimkou domácností, se dne 1. července 2004 staly způsobilými zákazníky. Domácnosti budou způsobilými zákazníky od 1. července 2007. Způsobilí zákazníci mají stejně jako v plynárenském odvětví právo, nikoli však povinnost, změnit dodavatele; mohou tedy zůstat u příslušného regionálního dodavatele v rámci smlouvy o poskytování veřejné služby. V porovnání s plynárenským odvětvím však existuje více zákazníků, kteří přešli na otevřenou část trhu s elektřinou. V červnu 2005 představovala otevřená část trhu 32 % celkové maďarské spotřeby elektřiny.

         b)   Zeměpisné trhy s elektřinou

               (19)

               Většina dotčených trhů v tomto případě představuje v rozsahu své působnosti vnitrostátní trhy, s výjimkou distribuce plynu a zásobování domácností elektřinou; tyto trhy jsou v současné době, pokud jde o rozsah působnosti, oblastní (tj. jsou omezené na konkrétní distribuční oblasti v rámci Maďarska).

         D.   POSOUZENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
   TRHY S PLYNEM
   a)   MOL WMT má dominantní postavení v oblasti velkoobchodních dodávek plynu v Maďarsku

               (20)

               Vzhledem k svému předchozímu postavení zákonem stanoveného monopolu má MOL WMT v Maďarsku dominantní postavení v oblasti velkoobchodních dodávek plynu RDS a obchodníkům. I když má MOL WMT na regulované části trhu nadále práva vyplývající z bývalého monopolu, šetření Komise prokázala existenci významných překážek pro vstup na otevřenou část maďarského trhu se zemním plynem. Hlavní překážka, které čelí zájemci o vstup na trh v Maďarsku, je obtížný přístup ke zdrojům zemního plynu v konkurenčním prostředí a nedostatečná likvidita maďarského velkoobchodního trhu s plynem.

               (21)

               Společnost MOL WMT kontroluje zejména přístup k domácím zdrojům zemního plynu a ke konkurenčním dovozům a tuto kontrolu si udrží.

               (22)

               Maďarská výroba zemního plynu není zanedbatelná a v roce 2004 představovala přibližně 3 mld. m3, což je přibližně 20 % celkové vnitrostátní spotřeby zemního plynu. Šetření rovněž prokázala, že v porovnání s dováženým zemním plynem je maďarský plyn konkurenceschopný.

               (23)

               I když E.ON na základě navrhované transakce nezískává společnost MOL E & P, uzavřely jako součást této transakce společnosti MOL E & P a MOL WMT na dobu 10 let dohodu o dodávkách domácího zemního plynu vyrobeného společností MOL E & P Podle podmínek vyplývajících z této dohody o dodávkách se množství zemního plynu, které má být dodáno společností MOL E & P společnosti MOL WMT stanoví s odkazem na předpoklady výroby společnosti MOL E & P Komise zjistila, že třetí strany nebudou mít k dispozici žádný zemní plyn z domácích zdrojů […], neboť nasmlouvané množství odpovídá předpokládanému množství vyrobenému společností MOL E & P, a že množství, které budou mít třetí strany k dispozici po zbývající dobu platnosti smlouvy, bude činit nejvýše [27–37 %] předpokladané výroby společnosti MOL E & P.

               (24)

               Dovozy představují 80 % celkové maďarské spotřeby zemního plynu a očekává se, že se zvýší, neboť domácí produkce se snižuje. Zemní plyn se dováží před dva vstupní body: východní vstupní bod (Beregovo na hranici s Ukrajinou) a západní vstupní bod (HAG na hranici s Rakouskem).

               (25)

               Šetření prokázala, že veškerý zemní plyn dovážený do Maďarska – a jediný konkurenceschopný zdroj zemního plynu – je plyn z Ruska (tj. dodávaný společností Gazprom) nebo zemní plyn ze zemí SNS (zejména z Turkmenistánu), který se přepravuje přes Rusko a Ukrajinu (tj. prostřednictvím tranzitních plynovodů kontrolovaných společností Gazprom). Neočekává se, že by v Maďarsku byly k dispozici alternativní zdroje zemního plynu před rokem 2012, kdy se zahájí provoz plynovodu NABUCCO (který bude dopravovat zemní plyn ze Středního východu a Kaspické oblasti).

               (26)

               Společnost MOL měla před liberalizací monopol na dovoz zemního plynu do Maďarska. Za účelem zajištění dodávek zemního plynu uzavřela společnost MOL WMT dlouhodobé dohody o dodávkách v délce […] (až do […]) se společnostmi Panrusgáz, Gaz de France (dále jen „GdF“), E.ON a Bothli-Trade (společnost Bothli-Trade postoupila tuto smlouvu společnosti EMFESZ, která je dosud jediným novým účastníkem na maďarském trhu se zemním plynem). Zemní plyn, který společnost MOL WMT nakoupila od E.ON a GdF a který byl dovezen přes západní vstupní bod, je vlastně ruský zemní plyn a je přibližně o [27–37 %] dražší než zemní plyn nakoupený od společnosti Gazprom prostřednictvím společnosti Panrusgáz nebo od společnosti EMFESZ.

               (27)

               Šetření na trhu prokázala, že v současné době je obtížné, aby noví účastníci na trhu získali přístup k ruskému plynu paralelně se stávajícími smlouvami společnosti MOL WMT. Zdá se, že společnost Gazprom nemá motivaci prodávat „více“ zemního plynu určeného k vývozu do Maďarska, než kolik je nezbytné k pokrytí „mezery v dodávkách“ mezi očekávaným zvýšením maďarské poptávky a poptávky, kterou v současné době uspokojují stávající dlouhodobé dohody MOL WMT.

               (28)

               Společnost Gazprom již poskytuje prostřednictvím společnosti Panrusgáz, jejího společného podniku se společností MOL, dodávky takového množství zemního plynu, které pokrývá téměř veškerou potřebu Maďarska. Komise je toho názoru, že k účinné soutěži se společností MOL WMT není možné nakupovat zemní plyn od společnosti Gazprom. Společnost Gazprom jednak nemá motivaci na tom, aby prodávala jinému obchodníkovi zemní plyn za nižší cenu, protože by toto množství jednoduše nahradilo množství, které již na maďarský trh prodává. Zadruhé, zemní plyn, který by společnost Gazprom prodala za vyšší cenu, by v Maďarsku nebyl konkurenceschopný.

               (29)

               Společnost MOL WMT navíc požívá vůči ostatním novým účastníkům na trhu významných výhod, pokud jde o zabezpečení dodávek, náklady na přepravu a skladování zemního plynu, a to zejména díky široké základně zákazníků a významnému objemu prodejů. MOL WMT bude tyto výhody požívat i nadále.

               (30)

               Z těchto důvodů má společnost MOL WMT ještě před touto transakcí dominantní postavení na různých maďarských velkoobchodních trzích se zemním plynem (dodávky plynu RDS, dodávky plynu obchodníkům, dodávky plynu elektrárnám).

         b)   Dopad na maďarské trhy se zemním plynem
   Dodávky zemního plynu
   —   Nový hospodářský subjekt bude mít schopnost i motivaci odepřít přístup k velkoobchodu se zemním plynem svým konkurentům (RDS a obchodníkům) na trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu

               (31)

               Zásadní změna, kterou transakce přináší, je skutečnost, že E.ON, na rozdíl od společnosti MOL, působí prostřednictvím RDS v oblasti maloobchodních dodávek zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu. V důsledku spojení se tedy vytvoří vertikálně integrovaná společnost, která působí jak v oblasti velkoobchodu, tak maloobchodu se zemním plynem. Tento nový hospodářský subjekt bude mít pravděpodobně ihned po transakci schopnost i zájem omezit své stávající i potenciální konkurenty na navazujícím trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu, neboť soutěžitelé budou při velkoobchodním prodeji zemního plynu vázáni na nový hospodářský subjekt.

               (32)

               Po provedeném spojení bude nová hospodářský subjekt schopen znemožnit přístup k zemnímu plynu a různými způsoby svým konkurentům zvýšit náklady. Na regulované části trhu, kde jsou ceny regulovány by nový hospodářský subjekt mohl uplatňovat jinou než cenovou diskriminaci (jako je např. zpoždění dodávek, snížení kvality poskytované služby, nedostatečná flexibilita, neochota vyjednávat apod.). Na otevřené části trhu by mohla přímo obchodníkům zvýšit velkoobchodní cenu zemního plynu a/nebo uplatňovat jinou než cenovou diskriminaci.

               (33)

               E.ON má prostřednictvím svých RDS [15–25 %] podíl na trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu. Z analýzy Komise vyplývá, že se v právním prostředí bude zájem nového hospodářského subjektu na zvýšení nákladů konkurentů a na optimální strategii omezení přístupu na trh pravděpodobně vyvíjet.

                           i)

                           Ihned po provedení transakce po dobu, po kterou budou regulovány jak maloobchodní ceny plynu pro malé zákazníky v odvětví průmyslu a obchodu, tak velkoobchodní ceny, bude mít nový hospodářský subjekt motivaci zvýšit nákladů konkurenčních RDS prostřednictvím jiné než cenové diskriminace. Současně je pravděpodobné, že zvýší velkoobchodní cenu zemního plynu dodávaného nezávislým obchodníkům, aby znovu přilákal zákazníky, kteří si zvolili otevřenou část trhu.

                           ii)

                           V červenci 2007: se očekává, že dojde k potlačení regulovaných cen. Způsobilí zákazníci pak budou muset přejít na otevřenou část trhu. Je pravděpodobné, že nový hospodářský subjekt bude mít motivaci omezit přístupu všech svých navazujících konkurentů na trh s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu a komerčním zákazníkům, a to buď zvýšením ceny zemního plynu, nebo snížením kvality dodávek, podle toho, co je výhodnější.

               (34)

               V důsledku toho je pravděpodobné, že dojde k vyloučení konkurentů nového hospodářského subjektu z trhu, což mu umožní získat větší tržní sílu na trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu. Je možné, že toto omezení vstupu odradí potencionální účastníky od vstupu na tento trh, protože nebudou předpokládat, že by mohli získat takové postavení, aby mohli uzavřít s novým hospodářským subjektem smlouvu o dodávkách zemního plynu za podobných podmínek, jaké mají pobočky společnosti E.ON. Komise se proto domnívá, že spojení značně naruší hospodářskou soutěž na trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu.

         —   Nový hospodářský subjekt bude mít schopnost i motivaci odepřít přístup k velkoobchodu se zemním plynem svým konkurentům (RDS a obchodníkům) na trhu s dodávkami zemního plynu

               (35)

               Společnost E.ON má v současné době v Maďarsku podíl ve výši okolo [15–25 %] na trhu s dodávkami zemního plynu domácnostem. Stejně jako na trhu s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu bude nový hospodářský subjekt mít schopnost i zájem omezit přístup k zemnímu plynu svým navazujícím konkurentům na trhu s dodávkami domácnostem, čímž značně naruší hospodářskou soutěž.

               (36)

               Vzhledem k tomu, že budou domácnosti způsobilými zákazníky v červenci 2007, tj. pouze 18 měsíců po přijetí tohoto rozhodnutí, se Komise v tomto případě domnívá, že k hlavním protisoutěžním účinkům vyplývajícím z tohoto spojení dojde po tomto datu.

               (37)

               Je pravděpodobné, že spojení bude mít vedle těchto budoucích protisoutěžních účinků i okamžité účinky tím, že i) oslabí konkurenční maloobchodníky na sousedních a úzce souvisejících trzích s dodávkami zemního plynu malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu (kteří jsou možnými účastníky na trhu s dodávkami plynu domácnostem); a ii) odradí potenciální nové účastníky na trhu od přípravy vstupu na trh (neboť vstup na trh musí být připraven s dostatečným předstihem).

         —   Nový hospodářský subjekt získá dominantní postavení na trhu s dodávkami zemního plynu velkým průmyslovým zákazníkům

               (38)

               MOL WMT a RDS byly pouze nepřímí konkurenti na trhu s dodávkami zemního plynu velkým průmyslovým zákazníkům, neboť MOL WMT může na regulované části trhu dodávat pouze zákazníkům přímo napojeným na síť pro přepravu plynu. RDS mají navíc povinnost odebírat zemní plyn od společnosti MOL WMT. Jen málo zákazníků dosud mohlo na otevřené části trhu získat od obchodníků, jako je např. společnost EMFESZ, lepší nabídky, protože regulované ceny jsou nadále poměrně nízké.

               (39)

               Od července 2007 v případě velkých průmyslových podniků tento hybridní model regulovaných cen zmizí. Ačkoli by společnost MOL WMT jako velký obchodník se zemním plynem mohla získat více velkých průmyslových zákazníků napojených na distribuční sítě, v důsledku spojení nový hospodářský subjekt vedle značného portfolia zákazníků společností MOL WMT a E.ON (v případě E.ON prostřednictvím kontrolovaných RDS (KÖGÁZ, DDGÁZ) a pravděpodobně prostřednictvím FŐGÁZ, o níž má privilegované informace) ihned získá značnou základnu zákazníků (kombinovaný podíl na trhu ve výši přibližně [40–50 %] oproti stávajícímu konkurentu EMFESZ a potenciálním účastníkům na trhu.

               (40)

               Z těchto důvodů se Komise domnívá, že spojení, které povede ke vzniku dominantního postavení, značně naruší hospodářskou soutěž na trhu s dodávkami zemního plynu velkým průmyslovým zákazníkům.

         Skladování plynu

               (41)

               MOL Storage je jedinou společností, která v Maďarsku může nabízet služby spočívající ve skladování plynu. Přístup ke skladování je nutný, aby mohli všechni dodavatelí zemního plynu podnikat na velkoobchodních a maloobchodních trzích, zejména aby mohl zvládat sezónní fluktuace v zákaznické poptávce. Komise se domnívá, že v důsledku spojení bude mít nový hospodářský subjekt schopnost i zájem posilovat svou strategii omezující vstup na trh tak, že bude jednat diskriminačním způsobem při udělování přístupových práv ke skladům, a to i za předpokladu, že ceny za skladovací služby budou plně regulovány (jak vyžaduje usnesení maďarského energetického úřadu, kterým se tato transakce schvaluje).

               (42)

               Nový hospodářský subjekt může rovněž kontrolovat rozvoj nových skladovacích kapacit v Maďarsku, a to vzhledem ke i) kupní opci společnosti MOL Storage na nákup vyčerpaných polí od společnosti MOL E & P; a ii) zájmu společnosti MOL podpořit MOL Storage v prodeji vyčerpaných polí získaných od společnosti MOL E & P, a to vzhledem k jeho zbývajícímu 25 % podílu akcií MOL Storage.

         Přeprava plynu

               (43)

               Společnost MOL Transmission vlastní a spravuje vysokotlakou rozvodnou síť v Maďarsku. Minoritní podíl 25 % + 1 akcie, který by společnost MOL získala ve společnosti MOL WMT znamená zájem společnosti MOL Transmission posílit strategii omezování vstupu na trh prostřednictvím diskriminačního chování při přidělování přístupových práv k přepravní síti na úkor navazujících konkurentů společnosti E.ON.

         TRHY S ELEKTŘINOU

               (44)

               Ze šetření, která Komise provedla na trhu, vyplynuly rovněž obavy o hospodářskou soutěž na různých trzích s elektřinou související s vertikální integrací činností společnosti MOL WMT na základním trhu s dodávkami zemního plynu velkým elektrárnám s aktivitami společnosti E.ON na navazujícím trhu s výrobou elektrické energie/velkoobchodem a maloobchodem s elektrickou energií.

               (45)

               I když společnost MOL nepodniká na trzích s elektřinou, realizovala společnost E.ON od roku 1995 v Maďarsku významné investice v odvětví elektrické energie. Skupina v současné době působí v oblasti výroby elektrické energie prostřednictvím malé elektrárny na zemní plyn v městě Debrecen (95 MW) a v oblasti velkoobchodních a maloobchodních dodávek, neboť vlastní tři ze šesti elektrárenských RDS a společnost pro obchod s elektřinou E.ON EK. E.ON navíc kontroluje různé společnosti podnikající v oblasti maloobchodních dodávek elektřiny do sousedních zemí.

               (46)

               Společnost MOL WMT měla ještě před touto transakcí dominantní postavení na trhu s dodávkami zemního plynu velkým elektrárnám. Transakce znamená zásadní změnu v tom směru, že nový hospodářský subjekt má nejen schopnost, ale nyní pravděpodobně i zájem využít svého postavení strážce zdrojů zemního plynu v Maďarsku a omezit své stávající i budoucí konkurenty na souvisejících trzích s velkoobchodními dodávkami elektřiny obchodníkům, maloobchodními dodávkami elektřiny malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu a maloobchodními dodávkami elektřiny domácnostem.

         Výroba elektrické energie/velkoobchod

               (47)

               Celková maďarská kapacita výroby je v roce 2005 přibližně 8 000 MW na rozdíl od maximální výše, která v roce 2004 činila 6 350 MW. Maďarská výroba elektrické energie je rozdělena mezi jadernou energii (1 800 MW instalované kapacity) a lignitové, plynové a uhelné elektrárny (57 000 MW instalované kapacity). Téměř 40 % elektrické energie spotřebované v Maďarsku se vyrábí v jaderné elektrárně Paksi, zbývajících 60 % se hlavně vyrábí v elektrárnách spalujících uhlovodíky (lignit, plyn a uhlí) a část se dováží. Většina kapacity velkých elektráren je obsazena na základě dlouhodobých dohod o odběru elektrické energie s MVM, maďarským dominantním elektrárenským podnikem a poskytovatelem veřejné služby. Ze šetření na trhu vyplynulo, že celková kapacita obsazená na základě dohod o odběru elektrické energie v roce 2005 představuje 4 000–5 000 MW.

               (48)

               Odhaduje se, že do roku 2020 vznikne v Maďarsku potřeba nové velké kapacity výroby elektrické energie (5 000 MW nebo 60 % stávající instalované kapacity), která by nahradila staré elektrárny (3 500 MW) a uspokojila zvyšující se poptávku. Maďarská kapacita výroby elektrické energie by se měla rovněž zvýšit z 8 000 MW na přibližně 10 500 MW.

               (49)

               Šetření trhu, které v Maďarsku provedla Komise ohledně stávajících nových projektů elektráren, ukázala, že opakovaným palivem většiny nových elektráren bude zemní plyn. Maďarský energetický regulatorní orgány se domnívá, že plynové elektrárny by mohly představovat až 60 % nové výrobní kapacity.

               (50)

               Dovozy elektrické energie do Maďarska zásadně uskutečňují obchodníci s elektrickou energií za účelem tranzitu nebo dodávek určených středním a velkým zákazníkům. Společnost MVM je poskytovatelem veřejné služby a v roce 2004 uskutečnila [30–40 %] dovozů elektrické energie. Společnost E.ON byla před obchodníky s elektrickou energií druhým největší dovozcem s výší dovozů [10–20 %]. Podle studie z roku 2005 provedené společností MAVIR, operátorem v oblasti přenosu elektrické energie, se očekává, že se dovozy elektrické energie do Maďarska v průběhu příštích deseti let sníží, zatímco se celková poptávka po elektrické energii v Maďarsku zvýší. Podíl dovozů elektrické energie na celkové poptávce by se tedy snížil, zatímco podíl domácí výroby by se zvýšil.

               (51)

               Společnost MOL WMT měla ještě před touto transakcí dominantní postavení na trhu s dodávkami zemního plynu velkým elektrárnám. Nový hospodářský subjekt bude po provedení transakce schopna stanovit podmínky dodávek zemního plynu do konkurenčních elektráren (ceny, pravidla nominace, pokuty „ber nebo pla“ (take-or-pay penalties), možnost přerušení apod.) a různými způsoby diskriminovat konkurenční výrobce energie.

               (52)

               Šetření Komise prokázala, že je pravděpodobné, že společnost E.ON bude bezprostředně po transakci k posílení svého postavení jak v oblasti výroby elektrické energie, tak v oblasti velkoobchodních a maloobchodních dodávek v Maďarsku uplatňovat dvě strategie.

               (53)

               Pokud jde o nové elektrárny, je pravděpodobné, že společnost E.ON zvýší cenu zemního plynu dodávaného do konkurenčních plynových elektráren, aby tyto konkurenty odradila od stavby nových plynových elektráren a zvýhodnila vlastní projekty nových elektráren. Tato strategie by byla pro společnost E.ON zajímavá, a to vzhledem k značnému zájmu na výrazném rozšíření maďarské výrobní kapacity elektrické energie. Společnost E.ON může rovněž diskriminovat plynové elektrárny, které elektřinu nedodávají jejím navazujícím pobočkám pro maloobchod s elektrickou energií. Tato strategie by byla racionální z hlediska hospodárnosti, neboť by společnosti E.ON umožnila určitý stupeň kontroly nad výrobou elektrické energie/velkoobchodním trhem a doplňkovou konkurenční výhodu na maloobchodním trhu s elektrickou energií.

               (54)

               Pokud jde o stávající elektrárny, je pravděpodobné, že nový hospodářský subjekt bude uskutečňovat stejnou strategii omezování vstupu na trh, který by omezila jejich konkureční schopnost na otevřené části trhu týkající se výroby/velkoobchodu a případně je donutila k opuštění trhu. Několik účastníků na trhu vyjádřilo své obavy, že společnost E.ON by se potom mohla zaměřit na získání jejich aktiv.

               (55)

               V budoucnu, kdy dojde k liberalizaci regulativního rámce charakterizovaného větší dostupností kapacity výroby elektrické energie na otevřené části trhu (a větším podílem společnosti E.ON na výrobě energie), budou výše uvedené strategie k omezování přístupu na trh ještě účinnější, a tudíž škodlivé. Mohly by narušit hospodářskou soutěž plynových elektráren na trhu a omezit vývoj konkurenceschopného trhu s výrobou/velkoobchodem elektřinou.

               (56)

               Strategie společnosti E.ON by bezprostředně po provedení transakce vedla k pomalejšímu a méně konkurenčnímu vývoji nových výrobních kapacit v Maďarsku (v porovnání se situací, kdy by nové elektrárny byly budovány různými účastníky trhu) a bezpochyby k vyšším velkoobchodním cenám. Narušilo by to tedy účinnou hospodářskou soutěž na trhu s výrobou elektrické energie nebo na trhu s velkoobchodními dodávkami elektřiny obchodníkům.

         Maloobchod s elektřinou

               (57)

               Společnost E.ON má v Maďarsku jasné vedoucí postavení na trhu s dodávkami elektrické energie. Jedná se o jedinou skupinu se silným postavením jak na regulované části trhu (3 ze 6 RDS), tak na otevřené části trhu (E.ON EK je jedním ze tří největších obchodníků s elektrickou energií v Maďarsku); její podíl na trhu činí přibližně [40–50 %].

               (58)

               Strategie společnosti E.ON na trhu s výrobou a velkoobchodním prodejem elektřiny zásadně naruší hospodářskou soutěž na všech trzích s maloobchodními dodávkami elektrické energie. Tento účinek by nejprve vyústil v nekonkurenční vývoj nové kapacity výroby a ve vyšší velkoobchodní ceny. Zadruhé, pravděpodobná strategie nového hospodářského subjektu navázat dodávky zemního plynu na odběr elektrické energie z plynových elektráren by snížila schopnost konkurenčních maloobchodníků s elektrickou energií odebírat konkurenční energii a zvýšila by již tak silné tržní postavení nového hospodářského subjektu v maloobchodu s elektřinou. Šetření trhu provedená Komisí navíc prokázala, že je pravděpodobné, že v Maďarsku budou hrát významnou úlohu zdvojené nabídky (plyn a elektřina). Komise se domnívá, že společnost E.ON bude mít bezprostředně po transakci schopnost i zájem zabránit jakékoli jiné společnosti působící v maloobchodu s elektrickou energií, aby vytvořila zdvojené nabídky; E.ON omezí těmto konkurentům, kteří se pro tuto obchodní strategii rozhodli, přístup ke zdrojům zemního plynu, čímž zásadně naruší hospodářskou soutěž na trzích s dodávkami elektrické energie malým zákazníkům v odvětví průmyslu a obchodu a domácnostem.

         E.   ZÁVAZKY

               (59)

               Aby předešla výše uvedeným obavám soutěžitelů na trzích s plynem a elektřinou, předložila společnost E.ON dne 20. října 2005 soubor závazků. Dne 16. listopadu 2005 předložila společnost E.ON pozměněné závazky a dne 8. prosince jejich konečnou verzi. Komise se domnívá, že závazky, které se po provedení tržního testu oproti původní nabídce jednotlivých stran podstatně zlepšily, reagují na výhrady třetích stran, pokud jde o potřebu zajistit dostatečné množství plynu na maďarském velkoobchodním trhu za cenu a za podmínek, které umožňují třetím stranám účinnou hospodářskou soutěž s novým hospodářským subjektem na navazujících trzích s plynem a elektrickou energií v Maďarsku.

         ROZDĚLENÍ ZÁVAZKŮ

               (60)

               Podle těchto závazků se společnost MOL nejprve zbaví zbývající části svého podílu 25 % + 1 akcie ve společnosti MOL Storage a MOL WMT, a to do šesti měsíců od uzavření případu. Společnost MOL navíc nezíská přímé nebo nepřímé minoritní akcie ve společnosti MOL WMT a MOL Storage na dobu 10 let, dokud bude společnost E.ON majoritním vlastníkem akcií těchto společností.

               (61)

               Skutečnost, že se společnost MOL podle těchto závazků zbaví svého 25 % podílu na akciích MOL Storage a MOL WMT, odstraňuje obavy vyplývající ze strukturálních svazků mezi MOL a E.ON. Tržní test ve velké míře pozitivně reagoval na odstranění strukturálních vazeb mezi stranami.

               (62)

               Zadruhé, společnost MOL nevyužije podle těchto závazků kupní opci na nákup podílu 25 % + 1 akcie ve společnosti MOL Transmission. Společnost MOL navíc neprodá ani společnosti E.ON ani žádné z jejích poboček po dobu 10 let, dokud bude E.ON majoritním vlastníkem akcií společnosti MOL WMT a MOL Storage, podíl na akciích společnosti MOL Transmission, který by měl za následek získání samostatné nebo společné kontroly společnosti E.ON nad společností MOL Transmission.

               (63)

               Tato náprava umožní příslušným orgánům hospodářské soutěže přezkoumat vytvoření jakýchkoli strukturálních vazeb mezi novým hospodářským subjektem a společností MOL Transmission (zejména, dojde-li k využití kupní opce) v rámci tržních podmínek, které v současné době na trhu převládají.

         UVOLŇOVÁNÍ V ODVĚTVÍ ZEMNÍHO PLYNU A UVOLŇOVÁNÍ SMLOUVY

               (64)

               E.ON se zavazuje, že bude v Maďarsku provádět program uvolňování v odvětví zemního plynu prostřednictvím internetových aukcí určených pro podniky. Program uvolňování v odvětví zemního plynu předpokládá 8 aukcí za rok s množstvím 1 mld. m3 (v roce 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 a 2013) a bude trvat po dobu 9 let do července 2015. Maďarský energetický úřad a kontrolní správce budou dohlížet na aukce a na provádění programu uvolňování odvětví zemního plynu.

               (65)

               Společnost E.ON se navíc zavazuje, že postoupí třetí straně (dále jen „třetí strana“) polovinu smlouvy mezi MOL WMT a MOL E&P na dodávky zemního plynu z domácích zdrojů („smlouva o dodávkách“), a to do šesti měsíců od uzavření případu. V okamžiku, kdy postoupení smlouvy vstoupí v platnost, převezme třetí strana všechna práva a povinnosti společnosti MOL WMT vyplývající z dohody o dodávkách v části, která ji byla postoupena. Postoupení vstoupí v platnost na začátku plynárenského roku 2007 (červenec 2007) a bude platit po celou dobu trvání smlouvy o dodávkách, tj. do července 2015. Část smlouvy o dodávkách, která má být postoupena, představuje přibližně 7,6–10 mld. m3 celkového množství zemního plynu a objemu, který má být uvolněn v prvním roce, činí až 1,2 mld. m3.

               (66)

               Za účelem řádného posouzení, zda jsou závazky předložené jednotlivými stranami ohledně uvolňování v odvětví zemního plynu a uvolňování smlouvy dostatečné, aby se reagovalo na výhrady ohledně hospodářské soutěže vyjádřené v rámci řízení, přezkoumala Komise podobné stávající programy v různých evropských zemích a provedla tržní test za účasti maďarských operátorů v odvětví plynu a elektřiny.

               (67)

               Komise dospěla k závěru, že program uvolňování v odvětví zemního plynu a uvolňování smlouvy, který byl navržen stranami a který zapracovává změny a zlepšení navržená zástupci třetí strany reagujícími na tržní test, je dostatečný k odstranění všech výhrad ohledně hospodářské soutěže spojených s transakcí. Kombinace programu na uvolňování odvětví zemního plynu a programu na uvolňování smlouvy především zajistí, aby měli všichni účastníci na trhu (zákazníci nebo obchodníci) možnost uspokojovat potřebu zemního plynu za konkurenční a nediskriminační podmínky a, alespoň pro určitou část, nezávisle na subjektu vzniklého spojením.

               (68)

               Komise se domnívá, že celkový objem uvolněného zemního plynu bude představovat dostatečné množství plynu na maďarských velkoobchodních trzích se zemním plynem potřebného k tomu, aby se vyvinula účinná hospodářská soutěž na navazujících trzích se zemním plynem a elektrickou energií a zůstala udržitelná. Celkový objem zemního plynu, který má být uvolněn v rámci obou opatření, je v porovnání s jinými stávajícími programy k uvolňování v odvětví zemního plynu značný (2 mld. m3 ročně nebo až 14 % celkové maďarské domácí spotřeby).

               (69)

               Trvání programu uvolňování v odvětví zemního plynu a uvolňování smlouvy (do července 2015) zajistí, že bude k dispozici dostatečné množství plynu po dostatečně dlouhou dobu, dokud se nezmění tržní struktura a soutěžní podmínky. Cenový mechanismus předpokládaný jak programem k uvolňování odvětví zemního plynu, tak k uvolňování smlouvy navíc zajistí, že úspěšní uchazeči předkládající nabídky získají zemní plyn za stejných soutěžních podmínek (nebo případně lepších, pokud jde o program k uvolňování odvětví zemního plynu) jako nový hospodářský subjekt. Komise se domnívá, že tento mechanismus stanovování cen je zajímavý i pro třetí strany a poskytne dobrý důvod k aktivní účasti na aukcích v rámci programu pro uvolňování odvětví zemního plynu.

               (70)

               Komise se s ohledem na uvolňování smlouvy domnívá, že program navržený stranami je, pokud jde o jeho hlavní rysy (množství, trvání, cenový mechanismus) a jeho techničtější rysy (velikost dodávek, trvání smlouvy, pravidla flexibility), vypracován vcelku v souladu s kritérii, která jsou k úspěšnému provádění programů k uvolňování odvětví zemního plynu považována za nejrelevantnější. Strany vypracují pod dohledem maďarského energetického úřadu podrobná pravidla účinného provádění aukcí a smluv o dodávkách zemního plynu a předloží je Komisi ke schválení.

               (71)

               Pokud jde o uvolňování smlouvy, Komise se domnívá, že postoupení části smlouvy třetí straně bude představovat značnou a udržitelnou sílu na maďarských trzích se zemním plynem. Třetí strana bude mít dostatečné dlouhodobé zásoby zemního plynu, aby si vybudovala své postavení na maďarských trzích se zemním plynem a zajistila na nich likviditu.

         PŘÍSTUP KE SKLADOVÁNÍ

               (72)

               Společnost E.ON se zavazuje k tomu, že zákazníkům a obchodníkům se zemním plynem, kteří jej nakoupí přímo prostřednictvím programu uvolňování odvětví zemního plynu nebo uvolňování smluvy, poskytne přístup ke skladovacím kapacitám za regulované ceny a v regulovaných podmínkách. Společnost E.ON se zejména zavazuje, že poskytne přístup k dostatečným skladovacím kapacitám konečným uživatelům a velkoobchodníkům, i když zemní plyn nakupují poprvé (pro nové zákazníky) nebo vytvářejí zvýšenou poptávku po skladovacích kapacitách (neboť stávající rámec právních předpisů zaručuje novému dodavateli pouze převod takových skladovacích kapacit, které odpovídají maximální výši stávající spotřeby stávajících zákazníků).

               (73)

               Komise se domnívá, že tento závazek je dostatečný k poskytnutí účinného a nediskriminačního přístupu ke skladovacím kapacitám pro příslušné množství zemního plynu a obchodníkům i zákazníkům umožní rozdělovat dodávky získaného zemního plynu podle vlastních potřeb nebo potřeb svých zákazníků. Závazek týkající se skladování přispěje k tomu, aby bylo uvolňování odvětví zemního plynu a smlouvy zajímavé i pro třetí strany.

         F.   ZÁVĚR

               (74)

               Z výše uvedených důvodů, které byly posouzeny jednotlivě i jako celek, dospěla Komise k závěru, že závazky předložené společností E.ON jsou dostatečnou reakcí na obavy ohledně hospodářské soutěže, které vznikly v souvislosti s tímto spojením podniků.

               (75)

               Komise ve svém rozhodnutí proto prohlašuje, že oznámená transakce je slučitelná se společným trhem a fungováním dohody o EHP podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování podniků.

      (1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/971 ze dne 17. června 2016 o uzavření dohody ve formě prohlášení o rozšíření obchodu s produkty informačních technologií (ITA) jménem Evropské unie

text:
               18.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 161/2

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/971
   ze dne 17. června 2016
   o uzavření dohody ve formě prohlášení o rozšíření obchodu s produkty informačních technologií (ITA) jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ministerská deklarace o obchodu s produkty informačních technologií,běžně označovaná jako Dohoda o obchodu s produkty informačních technologií (dále jen „dohoda ITA“), byla přijata v Singapuru dne 13. prosince 1996. Odstavec 3 přílohy dohody ITA stanoví, že se účastníci budou pravidelně scházet pod záštitou Rady pro obchod zbožím Světové obchodní organizace (WTO), aby přezkoumali rozsah zahrnutých produktů a jednomyslně dohodli, zda je ve světle technologického pokroku, zkušeností z uplatňování celních koncesí nebo změn nomenklatury harmonizovaného systému vhodné pozměnit dodatky uvedené přílohy tak, aby zahrnovaly další produkty.

               (2)

               Rada dne 8. července 2009 zmocnila Komisi, aby vyjednala přezkum dohody ITA s cílem rozšířit rozsah zahrnutých produktů tak, aby odrážel technologický vývoj a jejich sbližování.

               (3)

               Jednání o rozšíření dohody ITA vedla Komise v konzultaci se zvláštním výborem zřízeným podle čl. 207 odst. 3 Smlouvy.

               (4)

               Dne 28. července 2015 účastníci jednání vydali prohlášení o rozšíření obchodu s produkty informačních technologií (dále jen „prohlášení o rozšíření dohody ITA“), v němž jsou zaznamenány výsledky jednání.

               (5)

               Na 10. konferenci ministrů WTO, která se konala v Nairobi od 15. do 18. prosince 2015, vydali účastníci jednání ministerské prohlášení o rozšíření obchodu s produkty informačních technologií ze dne 16. prosince 2015 (WT/MIN 15/25) (dále jen „ministerské prohlášení“), které podporuje a otevírá k přijetí prohlášení o rozšíření dohody ITA v souladu s odstavcem 9 uvedeného prohlášení. Ministerské prohlášení rovněž zaznamenává souhlas účastníků jednání s návrhy listin předloženými každým z nich podle odstavce 5 prohlášení o rozšíření dohody ITA, které jsou obsaženy v dokumentu WTO G/MA/W/117.

               (6)

               Dohoda ve formě prohlášení o rozšíření dohody ITA by měla být schválena jménem Unie spolu s listinou Unie a listinami, které předložili ostatní účastníci jednání, které jsou obsaženy v dokumentu WTO G/MA/W/117.

               (7)

               V souladu s prohlášením o rozšíření dohody ITA by Unie měla předložit WTO nezbytné změny své listiny přiložené k Všeobecné dohodě o clech a obchodu z roku 1994 („dohoda GATT z roku 1994“), jak je stanoveno v listině Unie CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Prohlášení o rozšíření dohody ITA a listiny předložené v souladu s odstavcem 5 uvedeného prohlášení se schvalují jménem Evropské unie.
   Znění prohlášení o rozšíření dohody ITA a jejích dodatků se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Komise je oprávněna předložit Světové obchodní organizaci nezbytné změny listiny Unie přiložené k dohodě GATT z roku 1994 ve znění listiny Unie CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1).
   Článek 3
   Předseda Rady určí osobu nebo osoby zmocněné k uložení listiny o přijetí, jak je stanoveno v odstavci 9 prohlášení o rozšíření dohody ITA (2).
   Článek 4
   Prohlášení o rozšíření dohody ITA nesmí být vykládáno tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které by mohly být přímo uplatňovány u soudů Unie nebo členského státu.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 17. června 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Souhlas ze dne 8. června 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Den vstupu prohlášení v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2005/678/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2005 o jmenování dvou členů a jednoho náhradníka Výboru regionů

text:
               1.10.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 256/55

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 20. září 2005
   o jmenování dvou členů a jednoho náhradníka Výboru regionů
   (2005/678/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh estonské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. ledna 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2002 do 25. ledna 2006 (1).

               (2)

               Po odstoupení pana Andruse ANSIPA a pana Edgara SAVISAARA se uvolnila dvě místa členů Výboru regionů a po navržení pana Väina HALLIKMÄGIHO za člena se uvolnilo jedno místo náhradníka,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou jmenováni pro zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006:

               a)

               jako členové:

                           pan Väino HALLIKMÄGI,
                           člen rady Pärnu,
                           jako nástupce pana Andruse ANSIPA;

                           pan Tõnis PALTS,
                           starosta Talinnu,
                           jako nástupce pana Edgara SAVISAARA;

               b)

               jako náhradnice:
               paní Laine JÄNESOVÁ,
               starostka Tartu,
               jako nástupkyně pana Väina HALLIKMÄGIHO.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 20. září 2005.

            Za Radu

         M. BECKETT

            předsedkyně

      (1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.