title: Rozhodnutí Rady 2005/966/SZBP ze dne  14. listopadu 2005  o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)

text:
               31.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 349/30

         ROZHODNUTÍ RADY 2005/966/SZBP
   ze dne 14. listopadu 2005
   o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení předsednictví,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 9. září 2005 přijala Rada společnou akci 2005/643/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) (1).

               (2)

               Podle čl. 10 odst. 4 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

               (3)

               Rada dne 13. prosince 2004 zmocnila předsednictví, jemuž je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, aby v případě budoucích civilních operací EU pro řešení krizí zahájilo jednání s třetími státy s cílem uzavřít dohodu na základě vzorové dohody mezi Evropskou unií a třetím státem o účasti třetího státu na civilní operaci EU pro řešení krizí. Na tomto základě předsednictví sjednalo dohodu se Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM).

               (4)

               Uvedená dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) se schvaluje jménem Evropské unie.
   Znění dohody je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

            Za Radu

         T. JOWELL

            předsedkyně

      (1)  Úř. věst. L 234, 11.9.2005, s. 13.
    ---documentbreak---

               31.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 349/31

         PŘEKLAD
   DOHODA
   mezi evropskou unií a švýcarskou konfederací o účasti švýcarské konfederace na Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM)
   EVROPSKÁ UNIE (EU)
   na jedné straně a
   ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE
   na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   BEROUCE NA VĚDOMÍ

               —

               memorandum o porozumění podepsané dne 15. srpna 2005 mezi indonéskou vládou a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) týkající se mírového, komplexního a trvale udržitelného řešení konfliktu v Acehu, které zejména stanoví zřízení Pozorovatelské mise v Acehu (AMM),

               —

               dohodu mezi indonéskou vládou a Evropskou unií ze dne 3. října 2005 o úkolech, postavení, výsadách a imunitách AMM a jejích členů,

               —

               pozvání Švýcarské konfederace k účasti na Pozorovatelské misi v Acehu,

               —

               přijetí účasti na AMM ze strany Švýcarské konfederace,

               —

               přijetí společné akce Rady Evropské unie 2005/643/SZBP ze dne 9. září 2005 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM),

               —

               rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru ze dne 20. září 2005 o přijetí příspěvku Švýcarské konfederace k AMM,

         SE DOHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Účast na AMM
   1.   Švýcarská konfederace se připojuje ke společné akci 2005/643/SZBP ze dne 9. září 2005 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM) a k jakékoli společné akci nebo rozhodnutí, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení AMM, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.
   2.   Příspěvkem Švýcarské konfederace k AMM není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.
   3.   Švýcarská konfederace zajistí, aby její personál účastnící se AMM plnil své úkoly v souladu s:

               a)

               společnou akcí 2005/643/SZBP a případnými následnými změnami;

               b)

               operačním plánem;

               c)

               prováděcími opatřeními.

         4.   Personál vyslaný do AMM Švýcarskou konfederací plní své úkoly a jedná výhradně v zájmu AMM.
   5.   Švýcarská konfederace včas informuje vedoucího mise AMM a generální sekretariát Rady Evropské unie o jakékoli změně svého příspěvku k AMM.
   6.   Personál vyslaný do AMM podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Švýcarské konfederace mu vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Personál vyslaný do AMM předloží kopii tohoto osvědčení.
   Článek 2
   Postavení personálu
   1.   Postavení personálu, jehož vysláním přispívá Švýcarská konfederace k AMM, se řídí dohodou o postavení mise uzavřenou mezi Evropskou unií a indonéskou vládou.
   2.   Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle odstavce 1, vykonává Švýcarská konfederace soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní AMM.
   3.   Švýcarská konfederace vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na AMM, které některý z členů jejího personálu vznese nebo které se ho týkají. Švýcarská konfederace je příslušná pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli členu svého personálu, v souladu se svými právními a správními předpisy.
   4.   Švýcarská konfederace se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu, který se účastní AMM, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor tohoto prohlášení je připojen k této dohodě.
   5.   Evropská unie zajistí, že její členské státy učiní prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s účastí Švýcarské konfederace na AMM, a učiní tak při podpisu této dohody. Vzor tohoto prohlášení je připojen k této dohodě.
   Článek 3
   Utajované informace
   Švýcarská konfederace přijme vhodná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou obsaženy v rozhodnutí Rady 2001/264/ES (1), jakož i dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise AMM.
   Článek 4
   Linie velení
   1.   Veškerý personál účastnící se AMM zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení vedoucímu mise AMM, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a řízení.
   3.   Vedoucí mise vede AMM a zajišťuje její běžné řízení.
   4.   V souladu s právními nástroji podle čl. 1 odst. 1 má Švýcarská konfederace ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   5.   Vedoucí mise AMM odpovídá za kázeňské otázky týkající se personálu AMM. Případné kárné řízení proti vyslanému členu personálu zahajuje příslušný vnitrostátní orgán.
   6.   Švýcarská republika jmenuje styčnou osobu národního kontingentu (NPC) pro zastupování národního kontingentu v AMM. Styčná osoba národního kontingentu podává zprávy o záležitostech tohoto kontingentu vedoucímu mise AMM a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   7.   Rozhodnutí o ukončení AMM přijme Evropská unie po konzultaci se Švýcarskou konfederací, pokud Švýcarská konfederace ke dni ukončení operace stále přispívá k AMM.
   Článek 5
   Finanční aspekty
   1.   Švýcarská konfederace nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v provozním rozpočtu operace.
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Švýcarská konfederace, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise podle čl. 2 odst. 1 této dohody.
   Článek 6
   Příspěvek do provozního rozpočtu
   1.   Švýcarská konfederace bude přispívat na financování provozního rozpočtu AMM.
   2.   Vedoucí mise AMM a příslušné správní orgány Švýcarské konfederace podepíší dohodu o konkrétních podmínkách platby příspěvku Švýcarské konfederace. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               dotyčnou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         Článek 7
   Prováděcí opatření k dohodě
   Aniž je dotčen čl. 6 odst. 2, uzavřou generální tajemník Rady Evropské unie/vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a odpovídající orgány Švýcarské konfederace veškerá nezbytná technická a administrativní ujednání k provedení této dohody.
   Článek 8
   Neplnění závazků
   Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo ukončit tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.
   Článek 9
   Řešení sporů
   Spory o výklad nebo provádění této dohody se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.
   Článek 10
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.
   2.   Tato dohoda se provádí prozatímně ode dne podpisu.
   3.   Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu trvání příspěvku Švýcarská konfederace k operaci.

      V Bruselu dne  ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém.

            Za Evropskou unii

            Za Švýcarskou konfederaci

      (1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.
   PROHLÁŠENÍ
   podle čl. 2 odst. 4 a 5 dohody
   Prohlášení členských států EU:
   „V případě zranění nebo smrti člena jejich personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který je použit při operaci EU pro řešení krizí, usilují členské státy EU, které uplatňují společnou akci Evropské unie 2005/643/SZBP ze dne 9. září 2005 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Švýcarské konfederaci, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem ze Švýcarské konfederace při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací EU pro řešení krizí, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

               —

               nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří Švýcarské konfederaci, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu operace EU pro řešení krizí ze Švýcarské konfederace, kteří tento majetek používají.“

         Prohlášení Švýcarské konfederace:
   „V případě zranění nebo smrti člena jejího personálu nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, který je použit při operaci EU pro řešení krizí, usiluje Švýcarská konfederace, která se připojuje ke společné akci Evropské unie 2005/643/SZBP ze dne 9. září 2005 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Acehu (Indonésie) (Pozorovatelská mise v Acehu – AMM), o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krizí, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

               —

               nastaly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krizí, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání členů personálu operace EU pro řešení krizí, kteří tento majetek používají.“


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Darfur/5/2007 ze dne 16. ledna 2007 o jmenování vojenského poradce zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán

text:
               19.1.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 13/9

      ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU DARFUR/5/2007
   ze dne 16. ledna 2007
   o jmenování vojenského poradce zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán
   (2007/34/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2005/557/SZBP ze dne 18. července 2005 o civilně-vojenské akci Evropské unie na podporu mise Africké unie v oblasti Dárfúru v Súdánu (1), a zejména na článek 4 této společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 5. července 2006 Rada přijala společnou akci 2006/468/SZBP (2) o obnovení a revizi mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán.

               (2)

               Zvláštní zástupce EU pro Súdán zajišťuje mimo jiné koordinaci a návaznost příspěvků Evropské unie misi Africké unie v oblasti Dárfúru v Súdánu (AMIS). V souladu s čl. 5 odst. 2 společné akce 2005/557/SZBP a pod vedením zvláštního zástupce EU řídí koordinační jednotka EU v Addis Abebě (ACC), kterou tvoří politický poradce, vojenský poradce a policejní poradce, každodenní koordinaci se všemi příslušnými činiteli EU a s Centrem správní kontroly a řízení (ACMC) v linii velení Africké unie v Addis Abebě, za účelem promyšlené a včasné podpory AMIS ze strany EU.

               (3)

               Podle článku 4 společné akce 2005/557/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor, aby na návrh generálního tajemníka, vysokého představitele, založený na doporučení zvláštního zástupce EU, jmenoval vojenského poradce zvláštního zástupce EU.

               (4)

               Generální tajemník, vysoký představitel na doporučení zvláštního zástupce EU navrhl, aby byl novým vojenským poradcem zvláštního zástupce EU jmenován plukovník François AMELINEAU.

               (5)

               V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou,

         ROZHODL TAKTO:
   Článek 1
   Plukovník François AMELINEAU je jmenován vojenským poradcem zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 25. ledna 2007.

      V Bruselu dne 16. ledna 2007.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         C. von GOETZE

      (1)  Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 46.

      (2)  Úř. věst. L 184, 6.7.2006, s. 38.


title: 2014/15/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 18. listopadu 2013 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o rámci pro účast Gruzie na operacích Evropské unie pro řešení krizí

text:
               18.1.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 14/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 18. listopadu 2013
   o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o rámci pro účast Gruzie na operacích Evropské unie pro řešení krizí
   (2014/15/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na článek 37 této smlouvy, a na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na čl. 218 odst. 5 a 6 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podmínky účasti třetích států na operacích Evropské unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a neměly by být vymezovány pro každou jednotlivou operaci samostatně.

               (2)

               Poté, co Rada dne 13. listopadu 2012 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Gruzií o rámci pro účast Gruzie na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“).

               (3)

               Tato dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Gruzií o rámci pro účast Gruzie na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvaluje jménem Unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.
   Článek 3
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 16 odst. 1 dohody. (1)

   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 18. listopadu 2013.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2014/421/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 23. června 2014 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím ze dne 14. května 1973 , pokud jde o nahrazení protokolu č. 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce novým protokolem, který pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských pravidlech původu

text:
               3.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 196/15

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 23. června 2014
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím ze dne 14. května 1973, pokud jde o nahrazení protokolu č. 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce novým protokolem, který pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských pravidlech původu

      (2014/421/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím (1) (dále jen „dohoda“) se týká definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce (dále jen „protokol č. 3“).

               (2)

               Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (2) (dále jen „úmluva“) obsahuje ustanovení o původu zboží obchodovaného v souladu s příslušnými dohodami uzavřenými mezi smluvními stranami.

               (3)

               Unie i Norsko úmluvu podepsaly dne 15. června 2011.

               (4)

               Unie uložila své listiny o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Norsko dne 9. listopadu 2011. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro Unii dne 1. května 2012 a pro Norsko dne 1. ledna 2012.

               (5)

               Článek 6 úmluvy stanoví, že každá smluvní strana přijme vhodná opatření, aby zajistila účinné uplatňování uvedené úmluvy. Za tímto účelem by smíšený výbor zřízený dohodou měl přijmout rozhodnutí nahrazující protokol č. 3 novým protokolem, který pokud jde o pravidla původu, odkazuje na úmluvu.

               (6)

               Postoj Unie ve smíšeném výboru by měl vycházet z návrhu rozhodnutí připojeného k tomuto rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím, pokud jde o nahrazení protokolu č. 3 k uvedené dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce novým protokolem, který pokud jde o pravidla původu, odkazuje na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských pravidlech původu, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Zástupci Unie ve smíšeném výboru mohou odsouhlasit drobné změny předlohy rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.
   Článek 2
   Rozhodnutí smíšeného výboru bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 23. června 2014.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 171, 27.6.1973, s. 2.

      (2)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU A NORSKA č. …
      ze dne …
      o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím týkajícího se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce
      SMÍŠENÝ VÝBOR,
      s ohledem na dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím podepsanou v Bruselu dne 14. května 1973 (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 11 této dohody,
      s ohledem na protokol č. 3 k dohodě týkající se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce (2) (dále jen „protokol č. 3“),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Článek 11 dohody odkazuje na protokol č. 3, který určuje pravidla původu a stanoví kumulaci původu mezi EU, Norskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Islandem, Tureckem, Faerskými ostrovy a účastníky barcelonského procesu (3).

                  (2)

                  Článek 39 protokolu č. 3 stanoví, že smíšený výbor zřízený podle článku 29 dohody může rozhodnout o změnách tohoto protokolu.

                  (3)

                  Cílem Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (4) (dále jen „úmluva“) je nahradit protokoly o pravidlech původu, které jsou v současné době platné mezi zeměmi celoevropsko-středomořské oblasti, jediným právním aktem.

                  (4)

                  EU i Norsko úmluvu podepsaly dne 15. června 2011.

                  (5)

                  EU uložila své listiny o přijetí u depozitáře úmluvy dne 26. března 2012 a Norsko dne 9. listopadu 2011. V důsledku toho podle čl. 10 odst. 3 uvedené úmluvy vstoupila úmluva v platnost pro EU dne 1. května 2012 a pro Norsko dne 1. ledna 2012.

                  (6)

                  Úmluva zařadila země zapojené do procesu stabilizace a přidružení do celoevropsko-středomořské oblasti kumulace původu.

                  (7)

                  Pokud k úmluvě nepřistoupí souběžně všechny smluvní strany v rámci oblasti kumulace, nemělo by to představovat méně příznivou situaci, než jaká byla dříve na základě protokolu.

                  (8)

                  Protokol č. 3 k dohodě by proto měl být změněn tak, aby odkazoval na úmluvu,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Protokol č. 3 k dohodě o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
      Použije se ode dne 1. září 2014.

         V … dne …

               Za smíšený výbor

               předseda nebo předsedkyně

            …

         (1)  Úř. věst. L 171, 27.6.1973, s. 2.

         (2)  Úř. věst. L 117, 2.5.2006, s. 2.

         (3)  Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Palestina, Sýrie a Tunisko.

         (4)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

      PŘÍLOHA

         Protokol č. 3

         o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce

      Článek 1
      Použitelná pravidla původu
      Pro účely provádění této dohody se použijí dodatek I a příslušná ustanovení dodatku II Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (1) (dále jen „úmluva“).
      Všechny odkazy na „příslušnou dohodu“ v dodatku I a v příslušných ustanoveních dodatku II Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu se považují za odkazy na tuto dohodu.
      Článek 2
      Řešení sporů
      Spory, které vyvstanou při ověřování podle článku 32 dodatku I úmluvy a které není možné vyřešit mezi celními orgány žádajícími o ověření a celními orgány příslušnými k tomuto ověření, se předkládají smíšenému výboru.
      Ve všech případech se řešení sporů mezi dovozcem a celními orgány země dovozu řídí právními předpisy dané země.
      Článek 3
      Změny protokolu
      O změně tohoto protokolu může rozhodnout smíšený výbor.
      Článek 4
      Odstoupení od úmluvy
      1.   Pokud EU nebo Norsko depozitáři úmluvy písemně oznámí svůj úmysl od úmluvy odstoupit podle článku 9 uvedené úmluvy, zahájí EU a Norsko neprodleně jednání o pravidlech původu pro účely provádění této dohody.
      2.   Do dne vstupu takovýchto nově sjednaných pravidel původu v platnost se budou na tuto dohodu i nadále vztahovat pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II úmluvy platná v okamžiku odstoupení. Nicméně od okamžiku odstoupení je třeba pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II úmluvy vykládat tak, aby umožňovala dvoustrannou kumulaci pouze mezi EU a Norskem.
      Článek 5
      Přechodná ustanovení – kumulace
      1.   Bez ohledu na článek 3 dodatku I úmluvy se pravidla týkající se kumulace stanovená v článcích 3 a 4 protokolu č. 3 k této dohodě, jež byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EU a Norska č. 1/2005 ze dne 20. prosince 2005 (2), nadále mezi EU a Norskem uplatňují, a to do doby, než se začne úmluva uplatňovat ve vztahu ke všem smluvním stranám uvedeným v článcích 3 a 4 protokolu č. 3 k dohodě.
      2.   Bez ohledu na čl. 16 odst. 5 a čl. 21 odst. 3 dodatku I úmluvy, pokud se kumulace týká pouze států ESVO, Faerských ostrovů, EU, Turecka a zemí zapojených do procesu stabilizace a přidružení, může být původ prokázán průvodním osvědčením EUR.1 nebo prohlášením o původu.

         (1)  Úř. věst. L 54, 26.2.2013, s. 4.

         (2)  Úř. věst. L 117, 2.5.2006, s. 2.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1903/2006/ES ze dne 12. prosince 2006 kterým se zavádí program Kultura (2007 – 2013)

text:
               27.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 378/22

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1903/2006/ES
   ze dne 12. prosince 2006
   kterým se zavádí program Kultura (2007 – 2013)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Je nezbytné podporovat spolupráci a kulturní výměny za účelem uznání a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti v Evropě, zlepšovat u evropských občanů znalosti jiných evropských kultur, než jsou jejich vlastní, a současně zvyšovat jejich povědomí o společném evropském kulturním dědictví, které sdílejí. Podpora kulturní a jazykové spolupráce a rozmanitosti tak přímým zapojením evropských občanů do procesu integrace přispívá k tomu, že se evropské občanství stává hmatatelnou skutečností.

               (2)

               Aktivní kulturní politika zaměřená na zachování kulturní rozmanitosti Evropy a podporu jejích společných kulturních prvků a kulturního dědictví může přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie.

               (3)

               K tomu, aby občané vyjádřili svou plnou podporu evropské integraci a plně se jí účastnili, je zapotřebí klást větší důraz na jejich společné kulturní hodnoty a kořeny jakožto klíčový prvek jejich identity a jejich příslušnosti ke společnosti založené na svobodě, spravedlnosti, demokracii, respektování lidské důstojnosti a nedotknutelnosti lidské osobnosti, toleranci a solidaritě, při plném respektování Listiny základních práv Evropské unie.

               (4)

               Je nezbytné, aby odvětví kultury přispívalo k širšímu evropskému politickému vývoji a aby v něm plnilo určitou úlohu. Odvětví kultury jako takové je významným zaměstnavatelem a kromě toho existuje jasná souvislost mezi investicemi do kultury a hospodářským rozvojem, z čehož vyplývá, že je důležité posílit kulturní politiku na regionální, celostátní a evropské úrovni. Proto by mělo být v rámci činností prováděných v souvislosti s lisabonskou strategií posíleno postavení jednotlivých odvětví kulturního průmyslu, neboť odvětví kulturního průmyslu stále více přispívají k evropskému hospodářství.

               (5)

               Rovněž je nutné podporovat aktivní občanství a posílit boj proti všem formám vyloučení, včetně rasismu a xenofobie. Prostředkem k boji proti sociálnímu vyloučení může být zlepšení přístupu co největšího počtu lidí ke kultuře.

               (6)

               Článek 3 Smlouvy stanoví, že při všech činnostech uvedených ve zmíněném článku usiluje Společenství o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy.

               (7)

               Kulturní programy Kaleidoscope, Ariane, Raphael a Kultura 2000, stanovené v rozhodnutích č. 719/96/ES (3), č. 2085/97/ES (4), č. 2228/97/ES (5) a č. 508/2000/ES (6), představovaly významné etapy při provádění činnosti Společenství v oblasti kultury. Zejména díky hodnocení uvedených kulturních programů byly získány značné zkušenosti. V současné době je vhodné činnost Společenství v oblasti kultury zefektivnit a posílit na základě výsledků těchto hodnocení, výsledků konzultace se všemi partnery a výsledků činnosti evropských orgánů z poslední doby. K tomuto účelu je proto vhodné přijmout odpovídající program.

               (8)

               Evropské orgány se při různých příležitostech vyjádřily k otázkám, které se vztahují k činnosti Společenství v oblasti kultury a k výzvám týkajícím se kulturní spolupráce; zejména Rada v usneseních ze dne 25. června 2002 o novém pracovním plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (7) a ze dne 19. prosince 2002 o provádění pracovního plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (8), Evropský parlament v usneseních ze dne 5. září 2001 o kulturní spolupráci v Evropské unii (9), ze dne 28. února 2002 o provádění programu Kultura 2000 (10), ze dne 22. října 2002 o významu a dynamice divadla a divadelních umění v rozšířené Evropě (11) a ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu (12) a dále Výbor regionů ve stanovisku ze dne 9. října 2003 k prodloužení programu Kultura 2000.

               (9)

               Rada ve výše uvedených usneseních zdůraznila, že na úrovni Společenství je nutné přijmout ke kultuře soudržnější přístup a že zásadním a určujícím pojmem v rámci evropské kulturní spolupráce, jakož i obecnou podmínkou opatření Společenství v oblasti kultury, je evropská přidaná hodnota.

               (10)

               Aby se tento společný kulturní prostor stal pro obyvatele Evropy skutečností, je důležité posílit nadnárodní mobilitu kulturních činitelů a nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl a produktů, jakož i podpořit dialog a kulturní výměny.

               (11)

               Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2004 týkajících se pracovního plánu v oblasti kultury (2005 – 2006), Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu a Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 28. ledna 2004 k odvětvím kulturního průmyslu v Evropě vyjádřily svůj pohled na nutnost více zohledňovat zvláštní hospodářské a sociální rysy jiných než audiovizuálních odvětví kulturního průmyslu. Kromě toho by měly být v novém programu zohledněny přípravné činnosti související se spoluprací v kulturních otázkách podporované v letech 2002 – 2004.

               (12)

               V této souvislosti je třeba se zasadit o širší spolupráci mezi kulturními činiteli tím, že budou nabádáni k vytváření projektů víceleté spolupráce, a tím jim umožnit rozvíjet společné činnosti a podporovat specificky zaměřená opatření se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, kulturní události symbolického významu, organizace evropské kulturní spolupráce a analýzy vybraných témat evropského zájmu, jakož i shromažďování a šíření informací a činnosti zaměřené na maximalizaci účinků projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky.

               (13)

               Podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 je třeba tento projekt značně finančně podpořit, neboť je Evropanům dobře znám a pomáhá posilovat pocit sounáležitosti ke společnému kulturnímu prostoru. V rámci tohoto projektu by měl být kladen důraz na celoevropskou kulturní spolupráci.

               (14)

               Měla by být podporována činnost organizací, které pracují ve prospěch evropské kulturní spolupráce a které tak plní úlohu „vyslanců“ evropské kultury, přičemž by se Evropská unie měla opřít o zkušenosti, které získala v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů působících v oblasti kultury na evropské úrovni (13).

               (15)

               Je nezbytné, aby program v souladu se zásadou svobody projevu přispíval k úsilí Evropské unie podporovat udržitelný rozvoj a bojovat proti všem formám diskriminace.

               (16)

               Země kandidující na přistoupení k Evropské unii a země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, by měly mít možnost účastnit se programů Společenství v souladu s dohodami uzavřenými s těmito zeměmi.

               (17)

               Evropská rada přijala na svém zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003„Agendu pro západní Balkán: směřování k evropské integraci“, která stanoví, že programy Společenství by měly být otevřeny zemím, které jsou v procesu stabilizace a přidružení, a to na základě rámcových dohod, které mají být podepsány mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Pokud si to tyto země přejí, měly by mít možnost se v závislosti na rozpočtových úvahách nebo politických prioritách zúčastnit daného programu nebo využívat formu omezenější spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních postupů, na nichž se dotyčné strany dohodnou.

               (18)

               Program by měl být rovněž otevřen spolupráci s jinými třetími zeměmi, které se Společenstvím podepsaly dohody obsahující ustanovení týkající se kultury, v souladu s postupy, jež je třeba stanovit.

               (19)

               Má-li se zvýšit přidaná hodnota činnosti Společenství, je nutné zajistit součinnost a doplňkovost akcí prováděných v rámci tohoto rozhodnutí a ostatních příslušných politik, akcí a nástrojů Společenství podle čl. 151 odst. 4 Smlouvy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat styčným bodům opatření Společenství v oblasti kultury a v oblasti vzdělávání a akcím, jež podporují výměny osvědčených postupů a užší spolupráci na evropské úrovni.

               (20)

               Pokud jde o provádění podpory Společenství, měla by se brát v úvahu zvláštní povaha odvětví kultury v Evropě, a zejména by se mělo dbát na to, aby se co nejvíce zjednodušily správní a finanční postupy a přizpůsobily se sledovaným cílům, jakož i zkušenostem a vývoji v odvětví kultury.

               (21)

               Komise, členské státy a kulturní kontaktní místa by měly podporovat účast menších subjektů na projektech víceleté spolupráce a organizování činností zaměřených na sdružování možných partnerů projektů.

               (22)

               Program by měl spojovat specifické schopnosti a odborné znalosti kulturních subjektů z celé Evropy. V případě potřeby by měla Komise a členské státy přijmout opatření s cílem řešit nízkou účast kulturních subjektů v jednotlivých členských státech nebo zúčastněných zemích.

               (23)

               V rámci spolupráce mezi Komisí a členskými státy je žádoucí zajistit stálé sledování a hodnocení programu, aby se mohly provádět úpravy, zejména úpravy v rámci priorit při provádění opatření. Hodnocení by mělo zahrnovat vnější hodnocení prováděné nezávislými a nestrannými subjekty.

               (24)

               Postupy pro sledování a hodnocení programu by měly využívat cíle a ukazatele, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, důležité a termínované.

               (25)

               Měla by být provedena vhodná opatření, aby se předešlo nesrovnalostem a podvodům a aby byly ztracené, neoprávněně vyplacené nebo použité finanční prostředky získány zpět.

               (26)

               Je vhodné zavést jednotný nástroj pro financování a programování kulturní spolupráce nazvaný „program Kultura“ na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

               (27)

               Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (14).

               (28)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (15).

               (29)

               Opatření nezbytná k finančnímu provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (16) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (17).

               (30)

               Akce Společenství doplňuje celostátní nebo regionální opatření prováděná v oblasti kulturní spolupráce. Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž podpory evropského kulturního prostoru založeného na společném kulturním dědictví (nadnárodní mobilita kulturních činitelů v Evropě, nadnárodní pohyb uměleckých děl a kulturních a uměleckých produktů a dialog mezi kulturami), nemůže být z důvodu jejich nadnárodní povahy uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

               (31)

               Měla by se přijmout přechodná ustanovení s cílem zajistit hladký přechod mezi programy stanovenými rozhodnutími č. 508/2000/ES a č. 792/2004/ES na jedné straně a programem stanoveným tímto rozhodnutím na straně druhé,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Zavedení a doba trvání
   1.   Tímto rozhodnutím se zavádí program Kultura, jednotný víceletý program opatření Společenství v oblasti kultury otevřený všem kulturním odvětvím a všem kategoriím kulturních subjektů (dále jen „program“).
   2.   Program se provádí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.
   Článek 2
   Rozpočet
   1.   Finanční krytí na provádění programu v období uvedeném v článku 1 se stanoví na 400 miliony EUR (18).
   2.   Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
   Článek 3
   Cíle
   1.   Obecným cílem programu je posílit kulturní prostor sdílený Evropany a založený na společném kulturním dědictví prostřednictvím rozvoje kulturní spolupráce mezi tvůrci, kulturními činiteli a kulturními institucemi zemí účastnících se programu s cílem podpořit utváření evropského občanství. Program umožňuje účast jiných než audiovizuálních odvětví kulturního průmyslu, zejména malých kulturních podniků, pokud tato odvětví vyvíjejí nevýdělečnou kulturní činnost.
   2.   Zvláštní cíle programu jsou

               a)

               posilovat nadnárodní mobilitu kulturních činitelů;

               b)

               podporovat nadnárodní pohyb kulturních a uměleckých děl a produktů;

               c)

               podporovat dialog mezi kulturami.

         Článek 4
   Oblasti činnosti
   1.   Cílů programu se dosahuje prováděním následujících opatření popsaných v příloze:

               a)

               podpora pro kulturní akce, a to:

                           —

                           projekty víceleté spolupráce,

                           —

                           opatření týkající se spolupráce,

                           —

                           zvláštní akce;

               b)

               podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni;

               c)

               podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací a činností zaměřených na maximalizaci účinku projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky.

         2.   Tato opatření se provádějí v souladu s přílohou.
   Článek 5
   Ustanovení týkající se třetích zemí
   1.   Program je otevřený účasti těchto zemí:

               a)

               zemí ESVO, které jsou členy EHP, v souladu s ustanoveními Dohody o EHP;

               b)

               kandidátských zemí, které využívají předvstupní strategie pro přistoupení k Unii v souladu s obecnými zásadami, podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách;

               c)

               zemí západního Balkánu v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Společenství.

         Země uvedené v tomto odstavci se plně účastní programu, jsou-li splněny požadované podmínky a zaplaceny dodatečné rozpočtové položky.
   2.   Na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních postupů, které se stanoví, je program rovněž otevřený spolupráci s jinými třetími zeměmi, jež uzavřely se Společenstvím dohody o přidružení nebo o spolupráci obsahující ustanovení o kultuře.
   Země západního Balkánu uvedené v odst. 1 písm. c), které si nepřejí využít výhod plné účasti na programu, mohou získat prospěch ze spolupráce na programu za podmínek stanovených v tomto odstavci.
   Článek 6
   Spolupráce s mezinárodními organizacemi
   Program umožňuje společnou činnost s mezinárodními organizacemi působícími v oblasti kultury, jako jsou UNESCO nebo Rada Evropy, na základě společných příspěvků a v souladu s pravidly platnými v jednotlivých institucích nebo organizacích pro provádění opatření uvedených v článku 4.
   Článek 7
   Doplňkovost s jinými nástroji Společenství
   Komise zajistí propojení mezi programem a jinými nástroji Společenství, zejména opatřeními přijatými v rámci strukturálních fondů a opatřeními v oblastech vzdělávání, odborné přípravy, výzkumu, informační společnosti, občanství, mládeže, sportu, jazyků, sociálního začlenění, vnějších vztahů EU a boje proti všem formám diskriminace.
   Článek 8
   Provedení
   1.   Komise provádí akce Společenství, která jsou předmětem tohoto programu, v souladu s přílohou.
   2.   Postupem podle čl. 9 odst. 2 se přijímají tato opatření:

               a)

               roční pracovní plán včetně priorit, kritérií výběru a postupů;

               b)

               roční rozpočet a rozdělení finančních prostředků mezi jednotlivé akce programu;

               c)

               postupy pro sledování a hodnocení programu;

               d)

               finanční podpora, která má být poskytnuta Společenstvím podle čl. 4 odst. 1 písm. a) první odrážky: částky, doba trvání, rozdělení a příjemci.

         3.   Veškerá ostatní opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 3.
   Článek 9
   Výbor
   1.   Komisi je nápomocen výbor.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
   3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   4.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 10
   Kulturní kontaktní místa
   1.   Kulturní kontaktní místa ve smyslu oddílu I bodu 3.1 přílohy působí jako prováděcí subjekty pro šíření informací o programu na vnitrostátní úrovni, s ohledem na čl. 54 odst. 2 písm. c) a odst. 3 finančního nařízení.
   2.   Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria:

               a)

               disponovat dostatečným počtem pracovníků s odbornými a jazykovými schopnostmi, které jsou nutné pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce,

               b)

               disponovat vhodnou infrastrukturou, zejména pokud se týká informačních a komunikačních technologií,

               c)

               působit ve správním rámci, který jim umožňuje úspěšné plnění úkolů a vylučuje jakýkoliv střet zájmů.

         Článek 11
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční podpora má formu grantů přidělovaných právnickým osobám. Podle čl. 114 odst. 1 finančního nařízení mohou být v některých případech granty přiděleny fyzickým osobám. Komise může rovněž fyzickým nebo právnickým osobám udělit ceny za akce nebo projekty provedené v rámci programu. V závislosti na povaze akce může být povoleno paušální financování nebo uplatnění sazeb jednotkových nákladů.
   2.   Komise může podle charakteristiky příjemců a povahy akcí rozhodnout, zda je lze osvobodit od ověřování odborné způsobilosti a kvalifikace, které jsou vyžadovány k uskutečnění navrhované akce nebo pracovního programu.
   3.   Granty nebo ceny mohou být uděleny na konkrétní činnosti v rámci projektu evropských hlavních měst kultury jmenovaných v souladu s rozhodnutím č. 1419/1999/ES.
   Článek 12
   Příspěvek k jiným cílům Společenství
   Program přispívá k posílení průřezových cílů Evropského společenství zejména tím, že

               a)

               prosazuje základní zásadu svobody projevu;

               b)

               podporuje lepší povědomí významu přispívání k trvalému rozvoji;

               c)

               usiluje o prosazování vzájemného porozumění a tolerance v rámci Evropské unie;

               d)

               přispívá k odstranění veškeré diskriminace založené na pohlaví, rase nebo etnickém původu, náboženském vyznání nebo světovém názoru, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci.

         Zvláštní pozornost je věnována soudržnosti a doplňkovosti programu s politikami Společenství v oblasti kulturní spolupráce se třetími zeměmi.
   Článek 13
   Sledování a hodnocení
   1.   Komise zajišťuje pravidelné sledování programu ve vztahu k jeho cílům. Výsledky procesu sledování a hodnocení se berou v úvahu při provádění programu.
   Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 3 písm. a) a c).
   Zvláštní cíle programu mohou být na základě výsledků zpráv o sledování přezkoumány postupem podle článku 251 Smlouvy.
   2.   Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu.
   3.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:

               a)

               do 31. prosince 2010 prozatímní hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních hlediscích provádění programu;

               b)

               do 31. prosince 2011 sdělení o pokračování programu;

               c)

               do 31. prosince 2015 následnou hodnotící zprávu.

         Článek 14
   Přechodná ustanovení
   Akce zahájené před 31. prosincem 2006 na základě rozhodnutí č. 508/2000/ES nebo č. 792/2004/ES se nadále až do svého ukončení řídí uvedenými rozhodnutími.
   Výbor zřízený článkem 5 rozhodnutí č. 508/2000/ES se nahrazuje výborem uvedeným v článku 9 tohoto rozhodnutí.
   Článek 15
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 12. prosince 2006.

            Za Evropský parlament

            předseda

         Josep BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  Úř. věst. C 164, 5.7.2005, s. 65.

      (2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 25. října 2005 (Úř. věst. C 272 E, 9.11.2006, s. 233), společný postoj Rady ze dne 18. července 2006 (Úř. věst. C 238 E, 3.10.2006, s. 18), postoj Evropského parlamentu ze dne 24. října 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. prosince 2006.

      (3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 719/96/ES ze dne 29. března 1996 o zavedení programu pro podporu umělecké a kulturní činnosti evropského rozměru (Kaleidoscope) (Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 20). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 477/1999/ES (Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 2).

      (4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2085/97/ES ze dne 6. října 1997 o podpůrném programu pro oblast knih a četby včetně překladů (Ariane) (Úř. věst. L 291, 24.10.1997, s. 26). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 476/1999/ES (Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 1).

      (5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2228/97/ES ze dne 13. října 1997 o akčním programu Společenství v oblasti kulturního dědictví (program Raphael) (Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 31). Rozhodnutí zrušeno rozhodnutím č. 508/2000/ES (Úř. věst. L 63, 10.3.2000, s. 1).

      (6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 508/2000/ES ze dne 14. února 2000 o programu Kultura 2000 (Úř. věst. L 63, 10.3.2000, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 1).

      (7)  Úř. věst. C 162, 6.7.2002, s. 5.

      (8)  Úř. věst. C 13, 18.1.2003, s. 5.

      (9)  Úř. věst. C 72 E, 21.3.2002, s. 142.

      (10)  Úř. věst. C 293 E, 28.11.2002, s. 105.

      (11)  Úř. věst. C 300 E, 11.12.2003, s. 156.

      (12)  Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

      (13)  Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20).

      (14)  Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 40.

      (15)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (16)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (17)  Úř. věst. L 357, 16.9.2002,s. 1.

      (18)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

      PŘÍLOHA
      I.   POPIS ČINNOSTÍ A AKCÍ
      1.   První oblast: podpora pro kulturní akce
      1.1   Projekty víceleté spolupráce
      Program podporuje dlouhodobé a strukturované projekty kulturní spolupráce s cílem spojovat konkrétní schopnosti a odborné znalosti kulturních subjektů z celé Evropy. Účelem této podpory je pomoci těmto projektům spolupráce v počátcích jejich činnosti a ve fázi vytváření vlastní struktury nebo ve fázi jejich zeměpisného rozšíření. Záměrem je vést tyto projekty k tomu, aby si vytvořily trvalé základy a aby dosáhly finanční nezávislosti.
      Na každém projektu spolupráce se musí podílet nejméně šest subjektů ze šesti různých zemí účastnících se programu. Jeho účelem je sdružovat různé subjekty z jednoho nebo více odvětví pro různé víceleté činnosti, které se mohou týkat jednoho odvětví nebo být průřezové povahy, avšak musí sledovat společný cíl.
      Úkolem každého projektu spolupráce je uskutečňovat řadu strukturovaných víceletých kulturních činností. Tyto činnosti musejí probíhat po celou dobu financování ze strany Společenství. Musí sledovat alespoň dva ze tří zvláštních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2. Přednost budou mít ty projekty spolupráce, které chtějí rozvíjet činnosti splňující všechny tři zvláštní cíle uvedené v daném článku.
      Projekty spolupráce se vybírají na základě výzev k předkládání návrhů podle finančního nařízení. V této souvislosti se výběr provádí mimo jiné na základě uznaných odborných znalostí spoluorganizátorů v jejich oboru činnosti a jejich schopnosti zabezpečit finančně a provozně navrhované činnosti, na základě kvality těchto činností a na základě toho, do jaké míry jsou v souladu s obecným cílem a zvláštními cíli programu uvedenými v článku 3.
      Projekty spolupráce musí být založeny na dohodě o spolupráci, tj. na společném dokumentu, který má právní formu v některé ze zúčastněných zemí a který je podepsán všemi spoluorganizátory.
      Podpora Společenství nesmí přesáhnout 50 % rozpočtu projektu a je postupně snižována. Nesmí být vyšší než 500 000 EUR ročně na všechny činnosti projektů spolupráce. Tato podpora se poskytuje na dobu tří až pěti let.
      Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 32 % celkového rozpočtu přiděleného programu.
      1.2   Opatření týkající se spolupráce
      Program podporuje akce kulturní spolupráce odvětvové nebo průřezové povahy mezi evropskými subjekty. Upřednostňuje se tvořivost a inovace. Zvláště jsou podporovány akce, které se soustřeďují na hledání způsobů spolupráce s cílem jejich dlouhodobého rozvoje.
      Každá akce musí navržena a uskutečňována v rámci partnerství s nejméně třemi kulturními subjekty ze tří různých zúčastněných zemí, ať už se jedná o subjekty z jednoho nebo více odvětví či nikoliv.
      Akce se vybírají na základě výzev k předkládání návrhů podle finančního nařízení. V této souvislosti se výběr provádí mimo jiné na základě uznaných odborných znalostí spoluorganizátorů a jejich schopnosti zabezpečit finančně a provozně navrhované činnosti, na základě kvality těchto činností a na základě toho, do jaké míry jsou v souladu s obecným cílem a zvláštními cíli programu uvedenými v článku 3.
      Podpora Společenství nesmí přesáhnout 50 % rozpočtu projektu. Nesmí být nižší než 50 000 EUR a vyšší než 200 000 EUR. Tato podpora se poskytuje nejvýše po dobu 24 měsíců.
      Podmínky stanovené pro tuto akci týkající se minimálního počtu subjektů nutného k předložení projektů i minimální a maximální částky podpory Společenství mohou být upraveny za účelem zohlednění zvláštních podmínek literárního překladu.
      Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 29 % celkového rozpočtu přiděleného programu.
      1.3   Zvláštní akce
      Program podporuje rovněž zvláštní akce. Tyto akce jsou zvláštní v tom, že by měly být značného rozměru a rozsahu, měly by směřovat k významným zájmům obyvatel Evropy a měla by pomoci zvýšit jejich vnímání přináležitosti ke stejnému společenství a jejich povědomí o kulturní rozmanitosti členských států a měly by přispět k dialogu mezi kulturami a mezi národy Musejí se vztahovat alespoň na dva ze tří zvláštních cílů uvedených v článku 3.
      Tyto zvláštní akce rovněž přispívají ke zviditelnění činnosti Společenství v oblasti kultury, jak uvnitř Evropské unie, tak mimo ni. Zároveň přispívají k lepšímu poznání bohatství a rozmanitosti evropské kultury.
      Významná podpora bude poskytnuta projektu „Evropská hlavní města kultury“ s cílem napomoci provádění opatření zaměřených na zviditelnění Evropy a celoevropské kulturní spolupráce.
      Zvláštní akce mohou mimo jiné zahrnovat udílení cen, které zviditelňují umělce, díla nebo kulturní či umělecké počiny, uvádí je ve známost za státními hranicemi a podporují tak mobilitu a výměny.
      V této souvislosti lze rovněž poskytnout podporu spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 a v článku 6.
      Výše uvedené příklady nepředstavují vyčerpávající seznam opatření, kterým by podpora v rámci této podoblasti programu mohla být poskytnuta.
      Pravidla výběrového řízení pro zvláštní akce závisí na dotyčné akci. Financování se poskytuje na základě výzev k předkládání návrhů a nabídkových řízení, s výjimkou případů uvedených v článcích 54 a 168 finančního nařízení. Přihlíží se rovněž k tomu, jak každá akce naplňuje obecný cíl a zvláštní cíle programu uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí.
      Podpora Společenství nesmí přesáhnout 60 % rozpočtu projektu.
      Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 16 % celkového rozpočtu přiděleného programu.
      2.   Druhá oblast: Podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni
      Tento druh podpory má formu grantu na provozní náklady určeného ke spolufinancování výdajů spojených se stálým pracovním programem subjektu, jenž sleduje cíl obecného evropského zájmu v oblasti kultury nebo cíl stanovený v politice Unie v této oblasti.
      Přijmou se opatření k tomu, aby tyto granty byly poskytovány na základě každoročních výzev k předkládání návrhů.
      Na tuto oblast se pro ilustraci věnuje přibližně 10 % celkového rozpočtu přiděleného na daný program.
      Podporu lze poskytnout subjektům podílejícím se na kulturní spolupráci jedním nebo více z těchto způsobů:

                  —

                  zajišťováním zastoupení na úrovni Společenství,

                  —

                  shromažďováním nebo šířením informací pro usnadnění kulturní spolupráce v rámci celého Evropského společenství,

                  —

                  vytvářením sítí na evropské úrovni pro subjekty působící v oblasti kultury,

                  —

                  účastí na projektech kulturní spolupráce nebo působením jakožto vyslanců evropské kultury.

            Tyto subjekty musí mít skutečný evropský rozměr. V tomto ohledu musí své činnosti vykonávat na evropské úrovni, samy nebo ve formě různých koordinovaných sdružení, a jejich struktura (zapsaní členové) a činnosti musí mít potenciální vliv na úrovni Evropské unie nebo pokrývat alespoň sedm evropských zemí.
      Tato oblast je přístupná subjektům podporovaným v rámci části 2 přílohy I rozhodnutí č. 792/2004/ES a rovněž všem ostatním subjektům působícím v oblasti kultury na evropské úrovni, pokud plní cíle stanovené v článku 3 tohoto rozhodnutí a splňují podmínky tohoto rozhodnutí.
      Příjemci těchto grantů na provozní náklady jsou vybíráni na základě výzvy k předkládání návrhů. Vychází se přitom z porovnání pracovního programu subjektů s zvláštními cíli uvedenými v článku 3.
      Výše grantu na provozní náklady poskytnutého v rámci této oblasti nesmí přesáhnout 80 % přípustných výdajů subjektu na rok, pro který je grant poskytnut.
      3.   Třetí oblast: Podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací a maximalizace účinku projektů v oblasti kulturní spolupráce
      Na tuto oblast se pro ilustraci věnuje přibližně 5 % celkového rozpočtu z přiděleného na daný program.
      3.1   Podpora kulturních kontaktních míst
      Za účelem cíleného a účinného šíření praktických informací o programu přímo na místě se stanoví podpora pro kulturní kontaktní místa. Tyto subjekty, působící na vnitrostátní úrovni, jsou zřizovány na základě dobrovolnosti v souladu s článkem 39 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
      Kulturní kontaktní místa mají za úkol

                  —

                  propagovat program;

                  —

                  usnadňovat přístup k programu a podporovat k účasti na jeho činnostech co nejvíce odborníků a subjektů z oblasti kultury prostřednictvím účinného šíření informací a rozvoje vhodných iniciativ vedoucích k vytváření vlastních kontaktních sítí;

                  —

                  zajišťovat účinné propojení s různými institucemi podporujícími odvětví kultury v členských státech, a tím přispívat k doplňkovosti mezi opatřeními přijatými v rámci programu a vnitrostátními podpůrnými opatřeními;

                  —

                  případně poskytovat informace o dalších programech Společenství, které jsou otevřeny pro kulturní projekty.

            3.2.   Podpora analytických prací v oblasti kulturní spolupráce
      Program podporuje provádění studií a analytických prací v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky. Cílem této podpory je zvýšit objem a kvalitu informací a údajů za účelem získání srovnávacích údajů a analýz o kulturní spolupráci na evropské úrovni, zejména s ohledem na mobilitu tvůrců a kulturních činitelů, pohyb uměleckých děl a uměleckých a kulturních produktů a dialog mezi kulturami.
      V rámci této oblasti lze podpořit studie a analytické práce, které přispívají k obohacení poznatků o jevu celoevropské kulturní spolupráce a k vytváření příznivého prostředí pro její rozvoj. Podporovány jsou zejména projekty zaměřené na shromažďování a analýzu statistických údajů.
      3.3   Podpora shromažďování a šíření informací a maximalizace účinku projektů v oblasti kulturní spolupráce
      Program podporuje shromažďování a šíření informací a činnosti zaměřené na maximalizaci účinku projektů prostřednictvím rozvoje internetového nástroje zaměřeného na potřeby kulturních pracovníků v oblasti celoevropské kulturní spolupráce.
      Tento nástroj by měl umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů a šíření informací týkajících se programu, jakož i celoevropské kulturní spolupráce v širším slova smyslu.
      II.   ŘÍZENÍ PROGRAMU
      Finanční příděl programu může rovněž pokrývat výdaje týkající se přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou bezprostředně důležité pro řízení programu a plnění jeho cílů, zejména studií, jednání, informačních a publikačních akcí, výdajů souvisejících s počítačovými sítěmi zaměřenými na výměnu informací, jakož i všech ostatních výdajů na technickou a správní pomoc, kterou Komise případně využije k řízení programu.
      III.   KONTROLY A AUDITY
      Pro projekty vybrané postupem podle čl. 11 odst. 2 bude vytvořen systém namátkových kontrol.
      Příjemce grantu uchovává pro potřebu Komise veškeré doklady o uskutečněných výdajích po dobu pěti let ode dne poslední platby. Zajistí, aby byly Komisi v případě potřeby poskytnuty doklady, které uchovávají jeho partneři nebo členové.
      Komise může nechat provést audit využití grantu, který provedou buď přímo její zaměstnanci, nebo jiný kvalifikovaný vnější subjekt podle jejího výběru. Tyto audity lze provádět po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku z grantu. Výsledky auditu mohou případně vést Komisi k tomu, že bude požadovat vrácení vyplacených částek.
      Zaměstnanci Komise a vnější osoby pověřené Komisí mají zaručen odpovídající přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, jež jsou potřeba k provádění auditů.
      Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup.
      Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je Komise oprávněna v rámci tohoto programu provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (1). V případě potřeby provede šetření OLAF na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (2).
      IV.   INFORMACE, KOMUNIKACE A ČINNOST ZAMĚŘENÁ NA MAXIMALIZACI ÚČINKU PROJEKTŮ
      1.   Komise
      Komise může organizovat semináře, konference nebo setkání s cílem usnadnit provádění programu a může vykonávat informační, publikační, propagační a jiné činnosti zaměřené na maximalizaci účinku projektů, jakož i sledování a hodnocení programu. Takové činnosti mohou být financovány pomocí grantů nebo prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, nebo mohou být organizovány a financovány přímo Komisí.
      2.   Kontaktní místa
      Komise a členské státy dobrovolně organizují a zlepšují vzájemnou výměnu informací užitečných pro provádění programu prostřednictvím kulturních kontaktních míst působících na vnitrostátní úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a odst. 3 finančního nařízení.
      3.   Členské státy
      Aniž je dotčen článek 87 Smlouvy, mohou členské státy v případě potřeby zavést plány na podporu individuální mobility kulturních činitelů, aby se tak vyřešila jejich nízká účast na programu. Tato podpora se může uskutečnit formou cestovních grantů pro kulturní subjekty, které by usnadnily přípravnou fázi nadnárodních kulturních projektů.
      V.   ROZDĚLENÍ CELKOVÉHO ROZPOČTU
      Rozdělení ročního rozpočtu programu

                  Procento rozpočtu

                  Oblast 1 (podpora pro kulturní akce)

                  Přibližně 77 %

                              —

                              projekty víceleté spolupráce

                  Přibližně 32 %

                              —

                              opatření týkající se spolupráce

                  Přibližně 29 %

                              —

                              zvláštní akce

                  Přibližně 16 %

                  Oblast 2 (podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni)

                  Přibližně 10 %

                  Oblast 3 (podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací )

                  Přibližně 5 %

                  Provozní výdaje celkem

                  Přibližně 92 %

                  Řízení programu

                  Přibližně 8 %

            Uvedené procentní hodnoty jsou pouze orientační a mohou být změněny výborem uvedeným v článku 9 postupem podle čl. 9 odst. 2.

         (1)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

         (2)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.