title: 2013/40/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2010 o podpisu jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé

text:
               23.1.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 20/1

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 10. května 2010
   o podpisu jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé
   (2013/40/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování EU, a zejména na články 207 a 212 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 7. května 2008 Rada zmocnila Evropskou komisi k vyjednání rámcové dohody s Korejskou republikou (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Jednání byla uzavřena a dohoda byla parafována dne 14. října 2009.

               (3)

               Dohoda by měla být podepsána a prozatímně uplatňována s výhradou pozdějšího uzavření,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé se schvaluje jménem Unie s výhradou jejího uzavření.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Do dokončení postupů nezbytných pro vstup v platnost je dohoda uplatňována prozatímně. Prozatímní uplatňování začíná prvním dnem měsíce následujícího po dni, k němuž si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nezbytných pro prozatímní uplatňování.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 10. května 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

         RÁMCOVÁ DOHODA

      mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé
      EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,
      a
      BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
      BULHARSKÁ REPUBLIKA,
      ČESKÁ REPUBLIKA,
      DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
      SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
      ESTONSKÁ REPUBLIKA,
      IRSKO,
      ŘECKÁ REPUBLIKA,
      ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
      FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
      ITALSKÁ REPUBLIKA,
      KYPERSKÁ REPUBLIKA,
      LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
      LITEVSKÁ REPUBLIKA,
      LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
      MAĎARSKÁ REPUBLIKA,
      MALTA,
      NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
      RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
      POLSKÁ REPUBLIKA,
      PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
      RUMUNSKO,
      REPUBLIKA SLOVINSKO,
      SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
      FINSKÁ REPUBLIKA,
      ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
      SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
      smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“,
      na jedné straně a
      KOREJSKÁ REPUBLIKA
      na straně druhé,
      dále společně jen „strany“,
      VZHLEDEM K tradičním přátelským vztahům a historickým, politickým a hospodářským vazbám, které je spojují;
      PŘIPOMÍNAJÍCE Rámcovou dohodu o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, která byla podepsána v Lucemburku dne 28. října 1996 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2001;
      VĚDOMY SI zrychleného procesu, kterým Evropská unie získává vlastní identitu v oblasti zahraniční politiky a bezpečnosti a spravedlnosti;
      JSOUCE SI VĚDOMY rostoucí úlohy a odpovědnosti, kterou Korejská republika přebírá v mezinárodním společenství;
      ZDŮRAZŇUJÍCE komplexní povahu svých vztahů a význam trvalého úsilí o zachování celkové soudržnosti;
      POTVRZUJÍCE přání vést a rozvíjet pravidelný politický dialog, který je založen na sdílených hodnotách a cílech;
      S VYJÁDŘENÍM své společné vůle přeměnit vzájemné vztahy na posílené partnerství zahrnující politickou, hospodářskou, sociální a kulturní oblast;
      ODHODLÁNY upevnit, prohloubit a diverzifikovat v tomto ohledu vztahy v oblastech společného zájmu na dvoustranné, regionální a celosvětové úrovni a na základě rovnosti, respektování svrchovanosti, zákazu diskriminace a oboustranného prospěchu;
      POTVRZUJÍCE pevnou oddanost obou stran demokratickým zásadám a lidským právům stanoveným ve Všeobecné deklaraci lidských práv a jiných příslušných mezinárodních nástrojích v oblasti lidských práv, jakož i zásadám právního státu a řádné správy věcí veřejných;
      POTVRZUJÍCE své odhodlání bojovat proti závažné trestné činnosti vyvolávající mezinárodní znepokojení a své přesvědčení, že je nutné zajistit, aby byly nejzávažnější trestné činy vyvolávající mezinárodní znepokojení účinně stíhány, a to přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a zlepšením celosvětové spolupráce;
      DOMNÍVAJÍCE SE, že terorismus představuje hrozbu pro celosvětovou bezpečnost, a vedeny přáním posílit dialog a spolupráci v boji proti terorismu v souladu s příslušnými mezinárodními nástroji, zejména rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1373, a potvrzujíce, že základem boje proti terorismu je dodržování lidských práv a právní stát;
      SDÍLEJÍCE názor, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů představuje významnou hrozbu pro mezinárodní bezpečnost, uznávajíce závazek mezinárodního společenství bojovat proti tomuto šíření, vyjádřený přijetím příslušných mezinárodních úmluv a rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, zejména rezoluce 1540, a vedeny přáním posílit dialog a spolupráci v této oblasti;
      UZNÁVAJÍCE potřebu větší spolupráce v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti;
      PŘIPOMÍNAJÍCE v tomto ohledu, že ustanovení dohody, která spadají do oblasti působnosti části III hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, zavazují Spojené království a Irsko jako samostatné smluvní strany, a nikoli jako součást Evropské unie, dokud Evropská unie Korejské republice neoznámí, že kterýkoli z těchto dvou států je vázán v těchto věcech jako součást Evropské unie podle Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, a že totéž platí pro Dánsko podle příslušného protokolu připojeného k těmto smlouvám;
      UZNÁVAJÍCE své přání podporovat udržitelný rozvoj v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí;
      S VYJÁDŘENÍM svého závazku zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí a svého odhodlání spolupracovat v boji proti změně klimatu;
      PŘIPOMÍNAJÍCE svou podporu spravedlivé globalizaci a cílům týkajícím se řádného a produktivního zaměstnání, jakož i důstojné práce pro všechny;
      UZNÁVAJÍCE, že se na základě celosvětového obchodního systému za stanovených pravidel pod záštitou Světové obchodní organizace (WTO) mezi stranami úspěšně rozvíjely obchodní a investiční toky;
      VEDENY PŘÁNÍM zajistit podmínky pro udržitelný růst a rozvoj obchodu a investic mezi stranami k vzájemnému prospěchu a podporovat tento růst a rozvoj, mimo jiné vytvořením zóny volného obchodu;
      SHODUJÍCE SE na nutnosti vyvíjet společné úsilí v reakci na celosvětové záležitosti, jako jsou terorismus, závažná trestná činnost vyvolávající mezinárodní znepokojení, šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, změna klimatu, nejistota ohledně energie a zdrojů, chudoba a finanční krize;
      ODHODLÁNY posílit spolupráci v oblastech společného zájmu, jako je zejména prosazování demokratických zásad a dodržování lidských práv, boj proti šíření zbraní hromadného ničení, boj proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, přijetí opatření proti nejzávažnější trestné činnosti vyvolávající znepokojení mezinárodního společenství, boj proti terorismu, spolupráce v regionálních a mezinárodních organizacích, obchod a investice, dialog o hospodářské politice, obchodní spolupráce, daně, cla, politika hospodářské soutěže, informační společnost, věda a technika, energetika, doprava, politika v oblasti námořní dopravy, spotřebitelská politika, zdraví, zaměstnanost a sociální věci, životní prostředí a přírodní zdroje, změna klimatu, zemědělství, rozvoj venkova a lesnictví, moře a rybolov, rozvojová pomoc, kultura, informace, komunikace, audiovizuální a mediální oblast, vzdělávání, právní stát, spolupráce v právní oblasti, ochrana osobních údajů, migrace, boj proti nedovoleným drogám, boj proti organizované trestné činnosti a korupci, boj proti praní peněz a financování terorismu, boj proti počítačové kriminalitě, prosazování práva, cestovní ruch, občanská společnost, veřejná správa a statistika;
      PAMĚTLIVY významu, jaký má usnadnění zapojení přímo dotčených osob a organizací do spolupráce, zejména hospodářských subjektů a subjektů, které je zastupují;
      UZNÁVAJÍCE, že je vhodné zvýšit úlohu a zviditelnění stran v regionu druhé strany a podporovat mezilidské kontakty mezi stranami;
      SE DOHODLY TAKTO:
      HLAVA I

         ZÁKLAD A OBLAST PŮSOBNOSTI

      Článek 1
      Základ spolupráce
      1.   Strany potvrzují svou oddanost demokratickým zásadám, lidským právům a základním svobodám a právnímu státu. Dodržování demokratických zásad a lidských práv a základních svobod stanovených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a jiných příslušných mezinárodních nástrojích v oblasti lidských práv, které odrážejí zásadu právního státu, je základem vnitřních a vnějších politik obou stran a představuje základní prvek této dohody.
      2.   Strany potvrzují svou oddanost Chartě Organizace spojených národů a svou podporu sdíleným hodnotám, které jsou v ní vyjádřeny.
      3.   Strany znovu potvrzují svůj závazek podporovat udržitelný rozvoj ve všech jeho rozměrech a hospodářský růst, přispívat k dosažení mezinárodně dohodnutých rozvojových cílů a spolupracovat v zájmu řešení celosvětových problémů v oblasti životního prostředí, zejména změny klimatu.
      4.   Strany potvrzují svou oddanost zásadám řádné správy věcí veřejných a boji proti korupci, zejména s přihlédnutím ke svým mezinárodním závazkům.
      5.   Strany zdůrazňují svou společnou oddanost komplexní povaze dvoustranných vztahů a zachování celkové soudržnosti v tomto ohledu.
      6.   Strany se dohodly, že přemění své vztahy na posílené partnerství a budou rozvíjet oblasti spolupráce na dvoustranné, regionální a světové úrovni.
      7.   Provádění této dohody mezi stranami sdílejícími stejné hodnoty a respekt je proto založeno na zásadách dialogu, vzájemné úcty, rovného partnerství, multilateralismu, konsensu a dodržování mezinárodního práva.
      Článek 2
      Cíle spolupráce
      1.   V zájmu posílení spolupráce se strany zavazují prohloubit politický dialog a dále rozvíjet své hospodářské vztahy. Jejich úsilí se zaměří zejména na:

                  a)

                  schválení budoucí vize pro posilování partnerství a rozvoj společných projektů k uskutečnění této vize;

                  b)

                  vedení pravidelných politických dialogů;

                  c)

                  prosazování společného úsilí na všech příslušných regionálních a mezinárodních fórech a organizacích v reakci na celosvětové záležitosti;

                  d)

                  podporu hospodářské spolupráce v oblastech společného zájmu, včetně vědeckotechnické spolupráce, a to v zájmu diverzifikace obchodu k oboustrannému prospěchu;

                  e)

                  podněcování spolupráce mezi podniky usnadněním investic na obou stranách a podporou lepšího vzájemného porozumění;

                  f)

                  posílení účasti stran na programech spolupráce otevřených druhé straně;

                  g)

                  zvýšení úlohy a zviditelnění stran v regionu druhé strany, a to prostřednictvím různých prostředků, včetně kulturních výměn, využívání informačních technologií a vzdělávání;

                  h)

                  podporu kontaktů mezi lidmi a vzájemného porozumění.

            2.   V návaznosti na zavedené partnerství a sdílené hodnoty se strany dohodly na rozvoji spolupráce a dialogu ve všech otázkách společného zájmu. Jejich úsilí se zaměří zejména na:

                  a)

                  posílení politického dialogu a spolupráce, zejména v oblasti lidských práv, nešíření zbraní hromadného ničení, nešíření ručních palných zbraní a lehkých zbraní, potírání nejzávažnějších trestných činů vyvolávajících znepokojení mezinárodního společenství a opatření proti terorismu;

                  b)

                  posílení spolupráce ve všech oblastech společného zájmu souvisejících s obchodem a investicemi a zajištění podmínek pro udržitelný růst obchodu a investic mezi stranami k oboustrannému prospěchu;

                  c)

                  posílení spolupráce v oblasti hospodářské spolupráce, zejména pokud jde o dialog o hospodářské politice, spolupráci podniků, daně, cla, politiku hospodářské soutěže, informační společnost, vědu a techniku, energetiku, dopravu, politiku v oblasti námořní dopravy a spotřebitelskou politiku;

                  d)

                  posílení spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje, zejména v oblasti zdraví, zaměstnanosti a sociálních věcí, životního prostředí a přírodních zdrojů, změny klimatu, zemědělství, rozvoje venkova a lesnictví, moře a rybolovu a rozvojové pomoci;

                  e)

                  posílení spolupráce v oblasti kultury, informací, komunikací, audiovizuální a mediální oblasti a v oblasti vzdělávání;

                  f)

                  posílení spolupráce v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, zejména v oblasti právního státu, spolupráce v právní oblasti, ochrany osobních údajů, migrace, boje proti nedovoleným drogám, boje proti organizované trestné činnosti a korupci, boje proti praní peněz a financování terorismu, boje proti počítačové kriminalitě a prosazování práva;

                  g)

                  posílení spolupráce v ostatních oblastech společného zájmu, zejména v oblasti cestovního ruchu, občanské společnosti, veřejné správy a statistiky.

            HLAVA II

         POLITICKÝ DIALOG A SPOLUPRÁCE

      Článek 3
      Politický dialog
      1.   Mezi Korejskou republikou a Evropskou unií bude zahájen pravidelný politický dialog založený na sdílených hodnotách a cílech. Tento dialog se bude uskutečňovat v souladu s postupy dohodnutými mezi Korejskou republikou a Evropskou unií.
      2.   Politický dialog bude zaměřen na:

                  a)

                  zdůraznění oddanosti obou stran demokracii a dodržování lidských práv a základních svobod;

                  b)

                  prosazování mírových řešení mezinárodních nebo regionálních konfliktů a posílení Organizace spojených národů a jiných mezinárodních organizací;

                  c)

                  zlepšení politických konzultací o otázkách mezinárodní bezpečnosti, jako je kontrola zbraní a odzbrojení, nešíření zbraní hromadného ničení a mezinárodní transfer konvenčních zbraní;

                  d)

                  zvážení důležitých mezinárodních otázek společného zájmu zvýšením výměny příslušných informací jak mezi oběma stranami, tak i na mezinárodních fórech;

                  e)

                  zlepšení konzultací o záležitostech zvláštního zájmu pro země asijsko-tichomořského regionu a evropského regionu s cílem prosazovat v obou regionech mír, stabilitu a prosperitu.

            3.   Dialog mezi stranami se uskuteční prostřednictvím kontaktů, výměn a konzultací, zejména v těchto formách:

                  a)

                  vrcholné schůzky na úrovni vedoucích představitelů se budou konat, kdykoli to strany budou považovat za nutné;

                  b)

                  každoroční konzultace na úrovni ministrů se budou konat na místě dohodnutém stranami;

                  c)

                  informativní schůzky týkající se důležitého zahraničního a domácího vývoje na úrovni vyšších úředníků;

                  d)

                  odvětvové dialogy o otázkách společného zájmu;

                  e)

                  výměny delegací mezi Evropským parlamentem a Národním shromážděním Korejské republiky.

            Článek 4
      Boj proti šíření zbraní hromadného ničení
      1.   Strany zastávají názor, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních aktérů představuje jedno z nejzávažnějších ohrožení mezinárodní stability a bezpečnosti.
      2.   Strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím plného provedení svých stávajících právních závazků týkajících se odzbrojení a nešíření a ostatních příslušných nástrojů, na nichž se strany dohodly. Strany se shodly, že toto ustanovení tvoří základní prvek této dohody.
      3.   Strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že:

                  a)

                  přijmou opatření, aby podepsaly nebo ratifikovaly všechny ostatní příslušné mezinárodní nástroje nebo k nim přistoupily a aby je plně provedly;

                  b)

                  vytvoří účinný systém vnitrostátních kontrol vývozu s cílem zamezit šíření zbraní hromadného ničení a souvisejícího zboží a technologií, včetně kontrol konečných uživatelů a odpovídajících občanských a trestních postihů za porušení kontrol vývozu.

            4.   Strany se shodly, že uvedené prvky bude doprovázet a upevňovat jejich politický dialog.
      Článek 5
      Ruční palné a lehké zbraně
      1.   Strany uznávají, že nedovolená výroba, transfer a oběh ručních palných a lehkých zbraní, včetně střeliva do nich, a jejich nadměrné hromadění, nedostatečná správa, nepřiměřeně zajištěné sklady a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost.
      2.   Strany se dohodly na splnění svých příslušných závazků v oblasti boje proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva do nich, v rámci mezinárodních nástrojů, včetně akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech a mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně, jakož i závazků vyplývajících z rezolucí Rady bezpečnosti OSN.
      3.   Strany se zavazují ke spolupráci a zajištění koordinace, doplňkovosti a součinnosti ve svém úsilí v oblasti boje proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem na světové, regionální, podregionální a vnitrostátní úrovni.
      Článek 6
      Nejzávažnější trestné činy vyvolávající znepokojení mezinárodního společenství
      1.   Strany znovu potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují celé mezinárodní společenství, nesmějí zůstat nepotrestány a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a případně zlepšením mezinárodní spolupráce, včetně Mezinárodního trestního soudu. Strany se shodly na plné podpoře všeobecné platnosti a integrity Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a souvisejících nástrojů.
      2.   Strany souhlasí s tím, že by byl prospěšný vzájemný dialog na toto téma.
      Článek 7
      Spolupráce v oblasti boje proti terorismu
      1.   Strany znovu potvrzují důležitost boje proti terorismu a v souladu s platnými mezinárodními úmluvami, včetně mezinárodního humanitárního práva, lidských práv a uprchlického práva, jakož i se svými příslušnými právními a správními předpisy a s ohledem na globální strategii OSN pro boj proti terorismu obsaženou v rezoluci Valného shromáždění OSN č. 60/288 ze dne 8. září 2006 se dohodly, že budou spolupracovat v oblasti předcházení teroristickým činům a jejich potlačování.
      2.   Strany tak činí zejména:

                  a)

                  v rámci provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN a svých závazků vyplývajících z jiných příslušných mezinárodních úmluv a nástrojů;

                  b)

                  výměnou informací o teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích v souladu s mezinárodním a vnitrostátním právem;

                  c)

                  výměnou názorů na prostředky a metody používané v boji proti terorismu, včetně technických oblastí a odborné přípravy, a výměnou zkušeností, pokud jde o předcházení terorismu;

                  d)

                  spoluprací k prohloubení mezinárodního konsensu o boji proti terorismu, případně včetně právní definice teroristických činů, a zejména spoluprací na dohodě o všeobecné úmluvě o mezinárodním terorismu;

                  e)

                  sdílením příslušných osvědčených postupů v oblasti ochrany lidských práv v boji proti terorismu.

            HLAVA III

         SPOLUPRÁCE V REGIONÁLNÍCH A MEZINÁRODNÍCH ORGANIZACÍCH

      Článek 8
      Spolupráce v regionálních a mezinárodních organizacích
      Strany se zavazují ke spolupráci a výměně názorů na regionálních a mezinárodních fórech a organizacích, jako je Organizace spojených národů, Mezinárodní organizace práce (ILO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), WTO, setkání Asie-Evropa (ASEM) a regionální fórum ASEAN (ARF).
      HLAVA IV

         SPOLUPRÁCE V OBLASTI HOSPODÁŘSKÉHO ROZVOJE

      Článek 9
      Obchod a investice
      1.   Strany se zavazují ke spolupráci s cílem zajistit podmínky pro udržitelný růst a rozvoj obchodu a investic mezi sebou k vzájemnému prospěchu a tento růst a rozvoj podporovat. Strany se zapojí do dialogu a posílí spolupráci ve všech oblastech společného zájmu souvisejících s obchodem a investicemi s cílem usnadnit udržitelné obchodní a investiční toky, zamezit překážkám obchodu a investic a odstraňovat je a rozvíjet mnohostranný obchodní systém.
      2.   Za tímto účelem strany uskutečňují svou spolupráci v oblasti obchodu a investic prostřednictvím dohody o vytvoření zóny volného obchodu. Zmíněná dohoda představuje zvláštní dohodu, uvádějící v účinek ustanovení této dohody týkajících se obchodu, ve smyslu článku 43.
      3.   Strany se vzájemně informují a vyměňují si názory týkající se rozvoje dvoustranného a mezinárodního obchodu, investic a souvisejících politik a záležitostí.
      Článek 10
      Dialog o hospodářské politice
      1.   Strany se shodly na posílení dialogu mezi svými orgány a na podpoře výměny informací a sdílení zkušeností týkajících se makroekonomických politik a vývoje.
      2.   Strany se dohodly na posílení dialogu a spolupráce v zájmu zlepšení účetních a kontrolních systémů, systémů dohledu a regulačních systémů v bankovnictví, pojišťovnictví a ostatních částech finančního sektoru.
      Článek 11
      Spolupráce podniků
      1.   Strany s přihlédnutím ke svým hospodářským politikám a cílům souhlasí s tím, že budou podporovat spolupráci v průmyslové politice ve všech oblastech, jež budou považovány za vhodné, zejména za účelem zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků mimo jiné prostřednictvím:

                  a)

                  výměny informací a zkušeností týkajících se vytváření rámcových podmínek pro malé a střední podniky k zvýšení jejich konkurenceschopnosti a postupů souvisejících se zakládáním malých a středních podniků;

                  b)

                  prosazování kontaktů mezi hospodářskými subjekty, podpory společných investic a zakládání společných podniků a informačních sítí, zejména pomocí stávajících programů;

                  c)

                  usnadnění přístupu k financím a uvádění na trh, poskytování informací a podněcování inovací;

                  d)

                  usnadnění činností vyvíjených malými a středními podniky na obou stranách;

                  e)

                  prosazování sociální odpovědnosti podniků a podpory zodpovědných obchodních praktik, včetně udržitelné spotřeby a výroby.

            2.   Strany podporují příslušné činnosti uskutečňované ve spolupráci, které jsou vyvíjeny soukromým sektorem na obou stranách.
      Článek 12
      Daně
      V zájmu posílení a rozvoje hospodářských činností a s přihlédnutím k nutnosti rozvíjet náležitý regulační rámec strany uznávají a zavazují se, že v daňové oblasti zavedou zásady transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže. Strany za tímto účelem a v souladu se svými pravomocemi zlepší mezinárodní spolupráci v daňové oblasti, podpoří výběr legitimních daňových výnosů a vypracují opatření k účinnému uplatňování výše uvedených zásad.
      Článek 13
      Cla
      V celní oblasti strany spolupracují na dvoustranném a mnohostranném základě. Za tímto účelem si zejména vyměňují zkušenosti a ověřují možnosti zjednodušení postupů, zvýšení transparentnosti a rozvoje spolupráce. Usilují rovněž o sbližování názorů a společná opatření v příslušných mezinárodních rámcích.
      Článek 14
      Politika hospodářské soutěže
      1.   Strany posilují spravedlivou hospodářskou soutěž v oblasti hospodářských činností tím, že plně prosazují právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže.
      2.   Při sledování cíle stanoveného v odstavci 1 tohoto článku a v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a vládou Korejské republiky o spolupráci ve věci protisoutěžních jednání se strany zavazují ke spolupráci, pokud jde o:

                  a)

                  uznání významu práva hospodářské soutěže a orgánů pro hospodářskou soutěž a úsilí o aktivní prosazování práva v zájmu vytvoření prostředí pro spravedlivou hospodářskou soutěž;

                  b)

                  sdílení informací a zlepšení spolupráce mezi orgány pro hospodářskou soutěž.

            Článek 15
      Informační společnost
      1.   Strany uznávají, že informační a komunikační technologie jsou klíčovou součástí moderního života a mají zásadní význam pro hospodářský a sociální vývoj, a shodly se na výměně názorů na příslušné politiky v této oblasti.
      2.   Spolupráce v této oblasti se zaměří mimo jiné na:

                  a)

                  výměnu názorů na různé aspekty informační společnosti, zejména politiky a regulaci v oblasti elektronických komunikací, včetně univerzální služby, licencí a obecných oprávnění, ochrany soukromí a osobních údajů a nezávislosti a efektivnosti regulačního orgánu;

                  b)

                  propojení a interoperabilitu výzkumných sítí a služeb, i v regionálním rámci;

                  c)

                  normalizaci a šíření nových informačních a komunikačních technologií;

                  d)

                  podporu výzkumné spolupráce mezi stranami v oblasti informačních a komunikačních technologií;

                  e)

                  bezpečnostní otázky a aspekty informačních a komunikačních technologií, včetně podpory bezpečnosti na internetu, boje proti počítačové kriminalitě a zneužívání informačních technologií a veškerých forem elektronických médií.

            3.   Podporuje se spolupráce mezi podniky.
      Článek 16
      Věda a technika
      Strany v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a vládou Korejské republiky o vědeckotechnické spolupráci podporují, rozvíjejí a usnadňují činnosti uskutečňované ve spolupráci v oblastech vědy a techniky pro mírové účely.
      Článek 17
      Energetika
      1.   Strany uznávají význam energetiky pro hospodářský a sociální rozvoj a v rámci svých pravomocí usilují o zvýšení spolupráce v této oblasti s cílem:

                  a)

                  diverzifikovat dodávky energie v zájmu posílení zabezpečení dodávek energie a rozvoje nových, udržitelných, inovativních a obnovitelných forem energie, včetně biopaliv a biomasy a větrné, solární a vodní energie;

                  b)

                  podporovat vypracování politik k zajištění větší konkurenceschopnosti energie z obnovitelných zdrojů;

                  c)

                  dosáhnout racionálního využívání energie s přispěním na straně nabídky i poptávky podporou energetické účinnosti při výrobě, přepravě, distribuci a konečném užití energie;

                  d)

                  podporovat přenos technologií za účelem udržitelné výroby energie a energetické účinnosti;

                  e)

                  zlepšit budování kapacit a usnadnit investice v oblasti energetiky s přihlédnutím k zásadám transparentnosti, zákazu diskriminace a slučitelnosti s trhem;

                  f)

                  podporovat hospodářskou soutěž na energetickém trhu;

                  g)

                  vyměňovat si názory na vývoj na světových energetických trzích, včetně dopadu na rozvojové země.

            2.   Za tímto účelem strany případně usilují o podporu následujících činností v rámci spolupráce, zejména prostřednictvím stávajících regionálních a mezinárodních rámců:

                  a)

                  spolupráce při vypracování energetické politiky a výměna informací týkajících se energetické politiky;

                  b)

                  výměna informací o stavu a vývoji energetického trhu, energetického průmyslu a technologií;

                  c)

                  provádění společných studií a společného výzkumu;

                  d)

                  zvýšení obchodu a investic v energetice.

            Článek 18
      Doprava
      1.   Strany usilují o spolupráci ve všech důležitých oblastech dopravní politiky, včetně integrované dopravní politiky, a to za účelem zlepšení přepravy zboží a osob, podpory bezpečnosti a ochrany námořní a letecké dopravy, ochrany životního prostředí a zvýšení účinnosti svých dopravních systémů.
      2.   Cílem spolupráce mezi stranami v této oblasti je podpora:

                  a)

                  výměny informací o jejich dopravních politikách a postupech, zejména pokud jde o městskou dopravu, dopravu na venkově, vnitrozemskou vodní dopravu, leteckou a námořní dopravu, včetně logistiky a propojení a interoperability kombinovaných dopravních sítí, jakož i pokud jde o správu silnic, železnic, přístavů a letišť;

                  b)

                  dialogu a společných akcí týkajících se letecké dopravy v oblastech společného zájmu, včetně dohody o určitých aspektech leteckých služeb a ověření možnosti dalšího rozvoje vztahů, jakož i spolupráce v technické a právní oblasti, jako je bezpečnost a ochrana letectví, životní prostředí, řízení letecké dopravy, uplatňování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a hospodářská regulace odvětví letecké dopravy v zájmu podpory sbližování právních předpisů a odstranění překážek pro podnikání. Na tomto základě strany přezkoumají komplexnější spolupráci v oblasti civilního letectví;

                  c)

                  spolupráce v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v dopravě;

                  d)

                  spolupráce na mezinárodních fórech zabývajících se dopravou;

                  e)

                  zavádění norem v oblasti bezpečnosti, ochrany a prevence znečištění, zejména pokud jde o námořní dopravu a letectví, v souladu s příslušnými mezinárodními úmluvami, které jsou platné pro obě strany, včetně spolupráce na příslušných mezinárodních fórech s cílem zajistit lepší prosazování mezinárodních předpisů.

            3.   Pokud jde o civilní globální družicovou navigaci, strany spolupracují v souladu s Dohodou o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé.
      Článek 19
      Politika v oblasti námořní dopravy
      1.   Strany se zavazují přiblížit se cíli spočívajícím v neomezeném přístupu na trh mezinárodní námořní dopravy a přepravě založené na spravedlivé hospodářské soutěži na komerčním základě v souladu s tímto článkem.
      2.   Při sledování cíle stanoveného v odstavci 1 strany:

                  a)

                  nezačlení do budoucích dvoustranných dohod o službách v námořní dopravě se třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, včetně suchého sypkého a kapalného nákladu a pravidelné námořní dopravy, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dvoustranných dohodách, je neaktivují;

                  b)

                  od vstupu této dohody v platnost upustí od zavedení správních, technických a legislativních opatření, která by mohla vést k diskriminaci mezi vlastními státními příslušníky a společnostmi a státními příslušníky a společnostmi druhé strany při poskytování služeb v oblasti mezinárodní námořní dopravy;

                  c)

                  plavidla provozovaná státními příslušníky nebo společnostmi druhé strany nevystaví méně příznivému zacházení, než je zacházení, které poskytují vlastním plavidlům, pokud jde o přístup do přístavů otevřených mezinárodnímu obchodu, využití infrastruktury a pomocných námořních služeb v přístavech a o související poplatky, celní služby a přidělování kotvišť a zařízení pro nakládku a vykládku;

                  d)

                  umožní společnostem námořní dopravy druhé strany obchodní přítomnost na svém území za účelem vykonávání činností zasílatelů za neméně příznivých podmínek platných pro usazení a provozování činnosti, které smluvní strana přiznává vlastním společnostem nebo dceřiným společnostem nebo pobočkám společností z jakékoli třetí země, podle toho, co je příznivější.

            3.   Pro účely tohoto článku zahrnuje přístup na trh mezinárodní námořní dopravy mimo jiné právo poskytovatelů mezinárodní námořní dopravy každé strany zajišťovat dopravní služby „z domu do domu“, které zahrnují námořní dopravu, a za tímto účelem uzavírat smlouvy přímo s místními poskytovateli jiných způsobů dopravy než námořní dopravy na území druhé strany, aniž by byla dotčena omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jde o přepravu zboží a osob těmito jinými způsoby dopravy.
      4.   Tento článek se vztahuje na společnosti z Evropské unie a na korejské společnosti. Tohoto článku mohou využít rovněž společnosti námořní dopravy usazené mimo Evropskou unii nebo Korejskou republiku, které jsou ovládány státními příslušníky některého členského státu nebo Korejské republiky, jsou-li jejich plavidla registrována v tomto členském státě nebo v Korejské republice v souladu s příslušnými právními předpisy.
      5.   Otázka činnosti zasílatelů v Evropské unii a Korejské republice je případně upravena zvláštními dohodami.
      6.   Strany vedou dialog týkající se politiky v oblasti námořní dopravy.
      Článek 20
      Spotřebitelská politika
      Strany usilují o spolupráci v oblasti spotřebitelské politiky s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele. Strany se dohodly, že spolupráce v této oblasti může v možném rozsahu zahrnovat:

                  a)

                  zvýšení slučitelnosti právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele s cílem odstranit překážky obchodu a současně zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele;

                  b)

                  podporu výměny informací o systémech ochrany spotřebitele, včetně právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, bezpečnosti spotřebního zboží, prosazování právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, vzdělávání a posílení postavení spotřebitelů a odškodnění spotřebitelů;

                  c)

                  podporu rozvoje nezávislých spotřebitelských sdružení a kontaktů mezi zástupci spotřebitelů.

            HLAVA V

         SPOLUPRÁCE V OBLASTI UDRŽITELNÉHO ROZVOJE

      Článek 21
      Zdraví
      1.   Strany se dohodly na podpoře vzájemné spolupráce a výměny informací v oblasti zdraví a účinného zvládání přeshraničních problémů v oblasti zdraví.
      2.   Strany usilují o podporu výměny informací a vzájemné spolupráce mimo jiné:

                  a)

                  výměnou informací o dohledu nad nakažlivými nemocemi, včetně pandemické chřipky, a o včasném varování a protiopatřeních;

                  b)

                  výměnou informací o zdravotních strategiích a plánech v oblasti veřejného zdraví;

                  c)

                  výměnou informací o politikách v oblasti podpory zdraví, jako jsou protikuřácké kampaně, prevence obezity a kontrola nemocí;

                  d)

                  výměnou informací v nejvyšším možném rozsahu v oblasti bezpečnosti léčivých přípravků a jejich schválení;

                  e)

                  výměnou informací v nejvyšším možném rozsahu a společným výzkumem v oblasti bezpečnosti potravin, jako jsou potravinářské právní předpisy, výstrahy v případě mimořádných událostí atd.;

                  f)

                  spoluprací týkající se aspektů souvisejících s výzkumem a vývojem, jako je moderní léčba a inovativní léčivé přípravky pro vzácná onemocnění;

                  g)

                  výměnou informací a spoluprací týkající se politiky v oblasti elektronického zdravotnictví.

            3.   Strany usilují o podporu provádění mezinárodních dohod v oblasti zdraví, jako je Mezinárodní zdravotní řád a Rámcová úmluva o kontrole tabáku.
      Článek 22
      Zaměstnanost a sociální věci
      1.   Strany se dohodly, že zlepší spolupráci v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, a to i pokud jde o globalizaci a demografické změny. Strany usilují o podporu spolupráce a výměny informací a zkušeností týkajících se zaměstnanosti a pracovněprávních záležitostí. K oblastem spolupráce může patřit regionální a sociální soudržnost, sociální začlenění, systémy sociálního zabezpečení, celoživotní rozvoj dovedností, bezpečnost a ochrana zdraví při práci, rovnost pohlaví a důstojná práce.
      2.   Strany potvrzují, že je nutné podpořit proces globalizace, který je prospěšný pro všechny, a prosazovat řádné a produktivní zaměstnání a důstojnou práci jako hlavní prvky udržitelného rozvoje a snižování chudoby.
      3.   Strany potvrzují své závazky týkající se dodržování, podpory a provádění mezinárodně uznávaných pracovních a sociálních norem, které jsou stanoveny zejména v deklaraci Mezinárodní organizace práce o základních principech a právech v práci.
      4.   Formy spolupráce mohou zahrnovat mimo jiné zvláštní programy a projekty na základě vzájemné dohody, jakož i dialog, spolupráci a iniciativy týkající se témat společného zájmu na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni.
      Článek 23
      Životní prostředí a přírodní zdroje
      1.   Strany souhlasí s tím, že je třeba chránit a udržitelným způsobem spravovat přírodní zdroje a biologickou rozmanitost jako základ pro rozvoj stávajících a budoucích generací.
      2.   Strany usilují o pokračování a posílení spolupráce v oblasti ochrany životního prostředí, a to i v regionálním rámci, zejména pokud jde o:

                  a)

                  změnu klimatu a energetickou účinnost;

                  b)

                  informovanost o otázkách životního prostředí;

                  c)

                  účast a provádění mnohostranných dohod o životním prostředí, včetně biologické rozmanitosti, biologické bezpečnosti a Úmluvy o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin;

                  d)

                  podporu ekologických technologií, výrobků a služeb, včetně systémů péče o životní prostředí a označování v souvislosti se životním prostředím;

                  e)

                  zamezení nelegálnímu převozu nebezpečných látek, nebezpečného odpadu a jiných forem odpadu přes hranice;

                  f)

                  pobřežní a mořské prostředí, ochranu, kontrolu znečištění a zhoršování životního prostředí;

                  g)

                  místní účast na ochraně životního prostředí jako hlavního prvku udržitelného rozvoje;

                  h)

                  hospodaření s půdou a pozemky;

                  i)

                  výměnu informací, odborných znalostí a postupů.

            3.   V úvahu se případně vezme výsledek Světového summitu o udržitelném rozvoji a provádění příslušných mnohostranných dohod v oblasti životního prostředí.
      Článek 24
      Změna klimatu
      1.   Strany uznávají společnou celosvětovou hrozbu změny klimatu a nutnost přijmout opatření ke snížení emisí s cílem stabilizovat koncentrace skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by zamezila nebezpečným důsledkům působení lidstva na klimatický systém. Strany v rámci svých pravomocí zvýší spolupráci v této oblasti, aniž by byla dotčena jednání o změně klimatu na jiných fórech, jako je Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu. Cílem této spolupráce je:

                  a)

                  boj proti změně klimatu s celkovým cílem spočívajícím v rychlém přechodu na nízkouhlíkové společnosti prostřednictvím opatření pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně odpovídající vnitrostátní situaci;

                  b)

                  podpora účinného využívání zdrojů, mimo jiné širokým využíváním nejlepších dostupných a rentabilních nízkouhlíkových technologií a norem pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně;

                  c)

                  výměna odborných znalostí a informací týkajících se přínosů a struktury systémů obchodování s povolenkami;

                  d)

                  zlepšení nástrojů veřejného a soukromého sektoru v oblasti financování, včetně tržních mechanismů a partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež mohou účinně podporovat opatření v boji proti změně klimatu;

                  e)

                  spolupráce v oblasti výzkumu, vývoje, šíření, používání a přenosu nízkouhlíkových technologií s cílem snížit emise skleníkových plynů a současně zachovat hospodářský růst;

                  f)

                  popřípadě výměna zkušeností a odborných znalostí při sledování a analýze účinků skleníkových plynů a rozvoji programů pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně;

                  g)

                  popřípadě podpora opatření rozvojových zemí pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, a to i prostřednictvím pružných mechanismů Kjótského protokolu.

            2.   Za tímto účelem strany souhlasí s posílením dialogu a spolupráce na politické a technické úrovni.
      Článek 25
      Zemědělství, rozvoj venkova a lesnictví
      Strany se dohodly, že budou podporovat spolupráci v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a lesnictví. Budou si vyměňovat informace a rozvíjet spolupráci zejména v oblasti:

                  a)

                  zemědělské a lesnické politiky a mezinárodního výhledu v oblasti zemědělství a lesnictví obecně;

                  b)

                  zápisu a ochrany zeměpisných označení;

                  c)

                  ekologické produkce;

                  d)

                  výzkumu v oblasti zemědělství a lesnictví;

                  e)

                  rozvojové politiky pro venkovské oblasti, a zejména diverzifikace a restrukturalizace zemědělského odvětví;

                  f)

                  udržitelného zemědělství, lesnictví a začlenění ekologických požadavků do zemědělské politiky;

                  g)

                  vazeb mezi zemědělstvím, lesnictvím a životním prostředím a rozvojovou politikou pro venkovské oblasti;

                  h)

                  propagačních činností pro zemědělské potravinářské produkty;

                  i)

                  udržitelného hospodaření s lesy s cílem zamezit odlesňování a podpořit zakládání nových zalesněných oblastí, včetně náležitého zohlednění zájmů rozvojových zemí, z nichž je pořizováno dřevo.

            Článek 26
      Moře a rybolov
      Strany podporují spolupráci v oblasti moře a rybolovu na dvoustranné a mnohostranné úrovni, zejména s cílem podpořit udržitelný a odpovědný rozvoj a řízení mořských a rybolovných zdrojů. Spolupráce může zahrnovat:

                  a)

                  výměnu informací;

                  b)

                  podporu udržitelné a odpovědné dlouhodobé námořní a rybářské politiky včetně zachování a řízení pobřežních a mořských zdrojů a

                  c)

                  podporu úsilí zabránit nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a boj proti němu.

            Článek 27
      Rozvojová pomoc
      1.   Strany se dohodly na výměně informací o svých politikách v oblasti rozvojové pomoci s cílem zahájit pravidelný dialog o cílech těchto politik a příslušných programech rozvojové pomoci ve třetích zemích. Strany přezkoumají, nakolik je možná významnější spolupráce v souladu s jejich příslušnými právními předpisy a podmínkami vztahujícími se na provádění těchto programů.
      2.   Strany potvrzují závazek vůči Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci z roku 2005 a dohodly se na posílení spolupráce v zájmu dalšího zlepšování výsledků v oblasti rozvoje.
      HLAVA VI

         SPOLUPRÁCE V OBLASTI VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURY

      Článek 28
      Spolupráce v oblasti kultury, informací, komunikací, audiovizuální a mediální oblasti
      1.   Strany se dohodly na podpoře spolupráce s cílem zvýšit vzájemné porozumění a zlepšit znalosti o svých kulturách.
      2.   Strany se vynasnaží přijmout náležitá opatření v zájmu podpory kulturních výměn a provádění společných iniciativ v této oblasti.
      3.   Strany se dohodly, že budou úzce spolupracovat na příslušných mezinárodních fórech, jako je Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) a setkání Asie-Evropa (ASEM), a to za účelem sledování společných cílů, podpory kulturní rozmanitosti a dodržování ustanovení Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.
      4.   Strany uváží způsoby podpory výměn, spolupráce a dialogu mezi příslušnými institucemi v audiovizuální a mediální oblasti.
      Článek 29
      Vzdělávání
      1.   Strany potvrzují zásadní přínos vzdělávání a odborné přípravy k rozvoji lidských zdrojů, které jsou schopny se zapojit do světové znalostní ekonomiky, a uznávají, že mají společný zájem na spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
      2.   V souladu se vzájemnými zájmy a cíli jejich politik v oblasti vzdělávání se strany zavazují, že budou společně podporovat vhodné činnosti uskutečňované ve spolupráci v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, se zvláštním důrazem na vysokoškolské vzdělávání. Tato spolupráce může mít zejména podobu:

                  a)

                  podpory společných projektů založených na spolupráci mezi institucemi v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v Evropské unii a Korejské republice s cílem podporovat vypracovávání studijních plánů, společné studijní programy a mobilitu studentů;

                  b)

                  dialogu, studií a výměny informací a poznatků v oblasti vzdělávací politiky;

                  c)

                  podpory výměn studentů, akademických a administrativních pracovníků vysokoškolských institucí a mladých pracovníků, včetně prostřednictvím provádění programu Erasmus Mundus;

                  d)

                  spolupráce v oblastech vzdělávání, jež jsou ve společném zájmu.

            HLAVA VII

         SPOLUPRÁCE V OBLASTI SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI

      Článek 30
      Právní stát
      Při své spolupráci v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti strany přikládají zvláštní význam prosazování právního státu, včetně nezávislosti soudnictví, přístupu ke spravedlnosti a práva na spravedlivý proces.
      Článek 31
      Spolupráce v právní oblasti
      1.   Strany se dohodly, že budou rozvíjet justiční spolupráci v občanských a obchodních věcech, zejména pokud jde o ratifikaci a provádění mnohostranných úmluv o justiční spolupráci v občanských věcech, včetně úmluv Haagské konference mezinárodního práva soukromého v oblasti mezinárodní právní spolupráce a soudních sporů, jakož i ochrany dětí.
      2.   Strany se dohodly na usnadnění a podpoře arbitrážního řešení občanských a soukromých obchodních sporů, kdykoli je to možné, a to v souladu s platnými mezinárodními nástroji.
      3.   Pokud jde o soudní spolupráci v trestních věcech, strany se vynasnaží zlepšit ujednání o vzájemné právní pomoci a vydávání. To bude případně zahrnovat přístup k příslušným mezinárodním nástrojům Organizace spojených národů a jejich provádění, včetně Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, jak je uvedeno v článku 6 této dohody.
      Článek 32
      Ochrana osobních údajů
      1.   Strany se dohodly na spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany osobních údajů podle nejvyšších mezinárodních norem, které jsou obsaženy například ve směrnici Organizace spojených národů o automatizovaných souborech s osobními údaji (rezoluce Valného shromáždění OSN 45/95 ze dne 14. prosince 1990).
      2.   Spolupráce v oblasti ochrany osobních údajů může zahrnovat mimo jiné výměnu informací a odborných znalostí.
      Článek 33
      Migrace
      1.   Strany se dohodly na posílení a prohloubení spolupráce v oblasti nelegální migrace, převaděčství a obchodování s lidmi, jakož i v oblasti začlenění otázek týkajících se migrace do národních strategií hospodářského a sociálního rozvoje oblastí, z nichž migranti pocházejí.
      2.   V rámci spolupráce za účelem zamezení nelegální migraci a její kontroly se strany dohodly na zpětném přebírání svých státních příslušníků, kteří pobývají nelegálně na území druhé strany. Za tímto účelem strany poskytnou svým státním příslušníkům vhodné doklady totožnosti. Strany souhlasí, že v případech, kdy se objeví pochybnosti o státní příslušnosti, identifikují své údajné státní příslušníky.
      3.   Strany se vynasnaží uzavřít v případě potřeby dohodu upravující zvláštní povinnosti týkající se zpětného přebírání svých státních příslušníků. Tato dohoda bude upravovat rovněž podmínky týkající se státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti.
      Článek 34
      Boj proti nedovoleným drogám
      1.   V souladu se svými právními předpisy strany usilují o snížení dodávek nedovolených drog, obchodu s nimi a poptávky po nedovolených drogách a rovněž jejich dopadů na uživatele drog a celou společnost a o dosažení účinnější prevence zneužívání prekursorů drog používaných k nedovolené výrobě omamných nebo psychotropních látek. Při své spolupráci strany zajistí přijetí komplexního a vyváženého přístupu při sledování tohoto cíle prostřednictvím právních předpisů souvisejících s trhem a účinných opatření a koordinace mezi příslušnými orgány, včetně orgánů v oblasti zdraví, vzdělávání, sociálního zabezpečení, vymáhání práva a spravedlnosti.
      2.   Strany se dohodnou na způsobech spolupráce k dosažení těchto cílů. Opatření vycházejí ze společně dohodnutých zásad v souladu s příslušnými mezinárodními úmluvami, politickou deklarací a zvláštní deklarací o hlavních principech snižování poptávky po omamných látkách, jež byly schváleny na 20. zvláštním zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů věnovaném drogám v červnu roku 1998.
      Článek 35
      Boj proti organizované trestné činnosti a korupci
      Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti organizované, hospodářské a finanční trestné činnosti a korupci, padělání a nedovoleným transakcím tím, že zcela splní své stávající společné mezinárodní závazky v této oblasti, včetně účinné spolupráce při zpětném získávání majetku a finančních prostředků pocházejících z korupčního jednání. Strany budou podporovat provedení Úmluvy OSN o nadnárodním organizovaném zločinu a jejích doplňkových protokolů a Úmluvy OSN proti korupci.
      Článek 36
      Boj proti praní peněz a financování terorismu
      1.   Strany se shodly na nutnosti spolupracovat a usilovat o to, aby zabránily zneužívání svých finančních systémů k legalizaci výnosů jakékoli trestné činnosti, včetně nedovoleného obchodu s drogami a korupce, a financování terorismu. Tato spolupráce se vztahuje na zpětné získávání majetku a finančních prostředků pocházejících z trestné činnosti.
      2.   Strany si mohou vyměňovat důležité informace v rámci příslušných právních předpisů a uplatňovat vhodné normy pro boj proti praní peněz a financování terorismu, které jsou rovnocenné normám přijatým příslušnými mezinárodními orgány činnými v této oblasti, jako je Finanční akční výbor proti praní peněz (FATF).
      Článek 37
      Boj proti počítačové kriminalitě
      1.   Strany v mezích své odpovědnosti posílí spolupráci za účelem prevence a potírání počítačové a elektronické kriminality s využitím špičkové technologie a šíření teroristického obsahu prostřednictvím internetu, a to výměnou informací a praktických zkušeností v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy.
      2.   Strany si budou vyměňovat informace v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vyšetřovatelů zabývajících se počítačovou kriminalitou, vyšetřování počítačové kriminality a forenzních věd v digitální oblasti.
      Článek 38
      Spolupráce v oblasti prosazování práva
      Strany se dohodly na spolupráci donucovacích orgánů, agentur a útvarů a přispění k narušení a odstranění hrozeb nadnárodní trestné činnosti, které jsou společné oběma stranám. Spolupráce mezi donucovacími orgány, agenturami a útvary může mít podobu vzájemné pomoci při vyšetřování, sdílení vyšetřovacích metod, společného vzdělávání a odborné přípravy pracovníků donucovacích orgánů a jiných druhů společných činností a pomoci, které mohou být stranami vzájemně dohodnuty.
      HLAVA VIII

         SPOLUPRÁCE V OSTATNÍCH OBLASTECH

      Článek 39
      Cestovní ruch
      Strany se v zájmu lepšího vzájemného porozumění a podpory vyváženého a udržitelného rozvoje cestovního ruchu zavazují navázat spolupráci v oblasti cestovního ruchu.
      Tato spolupráce může mít zejména podobu:

                  a)

                  výměny informací o otázkách společného zájmu týkajících se cestovního ruchu;

                  b)

                  pořádání akcí v oblasti cestovního ruchu;

                  c)

                  výměn v oblasti cestovního ruchu;

                  d)

                  spolupráce v oblasti zachování a správy kulturního dědictví;

                  e)

                  spolupráce v oblasti řízení cestovního ruchu.

            Článek 40
      Občanská společnost
      Strany uznávají úlohu a možný přínos organizované občanské společnosti v dialogu a spolupráci na základě této dohody a souhlasí s tím, že budou podporovat účinný dialog s organizovanou občanskou společností a její účinné zapojení.
      Článek 41
      Veřejná správa
      Strany se dohodly na spolupráci prostřednictvím výměny zkušeností a osvědčených postupů a navázání na stávající úsilí, pokud jde o modernizaci veřejné správy v oblastech jako:

                  a)

                  zvýšení účinnosti organizace;

                  b)

                  zvýšení efektivity institucí při poskytování služeb;

                  c)

                  zajištění transparentní správy veřejných zdrojů a odpovědnosti;

                  d)

                  zlepšení právního a institucionálního rámce;

                  e)

                  vypracovávání a provádění politik.

            Článek 42
      Statistika
      1.   Strany budou rozvíjet a posílí svou spolupráci v oblasti statistiky, a tím přispějí k dlouhodobému cíli spočívajícímu v poskytování včasných, mezinárodně srovnatelných a spolehlivých statistických údajů. Předpokládá se, že udržitelné, účinné a odborně nezávislé statistické systémy poskytují informace, které mají význam pro občany, podniky a subjekty s rozhodovací pravomocí z obou stran a umožní jim přijímat rozhodnutí založená na informacích. Strany si zejména vyměňují informace a odborné znalosti, přičemž přihlédnou k již získaným zkušenostem.
      Spolupráce se zaměří na:

                  a)

                  postupnou harmonizaci mezi statistickými systémy obou stran;

                  b)

                  doladění výměny údajů mezi stranami s přihlédnutím k uplatňování příslušných mezinárodních metodik;

                  c)

                  zvýšení odborné způsobilosti pracovníků statistických úřadů, aby mohli uplatňovat příslušné statistické normy;

                  d)

                  podporu výměny zkušeností mezi stranami týkajících se rozvoje poznatků v oblasti statistiky.

            2.   Formy spolupráce mohou zahrnovat mimo jiné zvláštní programy a projekty, na základě vzájemné dohody, jakož i dialog, spolupráci a iniciativy týkající se témat společného zájmu na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni.
      HLAVA IX

         INSTITUCIONÁLNÍ RÁMEC

      Článek 43
      Ostatní dohody
      1.   Rámcová dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, která byla podepsána v Lucemburku dne 28. října 1996 a která vstoupila v platnost dne 1. dubna 2001, se zrušuje.
      2.   Tato dohoda aktualizuje a nahrazuje výše uvedenou dohodu. Odkazy na výše uvedenou dohodu ve všech ostatních dohodách uzavřených mezi stranami se považují za odkazy na tuto dohodu.
      3.   Strany mohou tuto dohodu doplnit uzavřením zvláštních dohod v jakékoli oblasti spolupráce spadající do její oblasti působnosti. Tyto zvláštní dohody jsou nedílnou součástí celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou a tvoří součást společného institucionálního rámce.
      4.   Obdobně se má za to, že stávající dohody týkající se zvláštních oblastí spolupráce, které spadají do oblasti působnosti této dohody, jsou součástí celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou a tvoří součást společného institucionálního rámce.
      Článek 44
      Smíšený výbor
      1.   Strany na základě této dohody zřídí smíšený výbor složený ze zástupců členů Rady Evropské unie a zástupců Evropské komise na jedné straně a zástupců Korejské republiky na straně druhé.
      2.   Ve smíšeném výboru jsou vedeny konzultace s cílem usnadnit provádění této dohody a podporovat její obecné cíle, jakož i zachovat celkovou soudržnost ve vztazích a zajistit řádné fungování jakékoli jiné dohody mezi stranami.
      3.   Smíšený výbor:

                  a)

                  zajišťuje řádné fungování této dohody;

                  b)

                  sleduje rozvoj komplexních vztahů mezi stranami;

                  c)

                  případně si vyžádá informace od výborů či jiných subjektů zřízených podle ostatních dohod, které spadají do společného institucionálního rámce, a posuzuje zprávy předložené těmito výbory či subjekty;

                  d)

                  pořádá výměny názorů a předkládá návrhy s ohledem na jakékoli záležitosti společného zájmu, včetně budoucích opatření a zdrojů, které jsou k dispozici pro jejich provedení;

                  e)

                  stanovuje priority ve vztahu k cílům této dohody;

                  f)

                  hledá vhodné způsoby předcházení potížím, které se mohou objevit v oblastech, na něž se vztahuje tato dohoda;

                  g)

                  řeší případné spory, jež se objeví při uplatňování nebo výkladu této dohody, cestou konsensu v souladu s čl. 45 odst. 3;

                  h)

                  ověřuje veškeré informace předložené některou ze stran, které se týkají neplnění povinností, a vede s druhou stranou konzultace v zájmu nalezení řešení přijatelného pro obě strany v souladu s čl. 45 odst. 3.

            4.   Smíšený výbor se obvykle schází jednou ročně střídavě v Bruselu a Soulu. Na žádost kterékoli ze stran lze svolat mimořádná zasedání. Smíšenému výboru předsedají střídavě obě strany. Smíšený výbor se obvykle schází na úrovni vyšších úředníků.
      Článek 45
      Způsoby provádění
      1.   Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná k plnění svých závazků vyplývajících z této dohody a zajistí, aby dosáhly cílů stanovených v této dohodě.
      2.   Při provádění se uplatňuje konsensus a dialog. Pokud se však při uplatňování nebo výkladu této dohody objeví rozdílné názory, kterákoli ze stran postoupí danou záležitost smíšenému výboru.
      3.   Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření v souladu s mezinárodním právem. Než tak učiní, s výjimkou zvláště naléhavých případů, předloží dotyčná strana veškeré potřebné informace smíšenému výboru za účelem důkladného posouzení situace. Strany vedou konzultace ve smíšeném výboru a v případě, že s tím obě strany souhlasí, může těmto konzultacím napomáhat prostředník jmenovaný smíšeným výborem.
      4.   Ve zvláště naléhavých případech je opatření neprodleně oznámeno druhé straně. Na žádost druhé strany jsou po dobu až dvaceti (20) dnů vedeny konzultace. Po uplynutí této lhůty se opatření použije. V tomto případě může druhá strana požádat o rozhodčí řízení podle článku 46 s cílem ověřit veškeré aspekty nebo základ opatření.
      Článek 46
      Rozhodčí řízení
      1.   Rozhodčí soud se skládá ze tří (3) rozhodců. Každá ze stran jmenuje jednoho rozhodce a třetího rozhodce jmenuje smíšený výbor, a to do čtrnácti (14) dnů od předložení žádosti kterékoli ze stran o rozhodčí řízení. Jmenování rozhodce jednou ze stran je diplomatickou cestou neprodleně oznámeno písemně druhé straně. Rozhodnutí rozhodců se přijímají většinou hlasů. Rozhodci se vynasnaží dospět k rozhodnutí co nejdříve, v každém případě nejpozději do tří (3) měsíců ode dne jmenování rozhodců. Smíšený výbor schválí podrobné postupy pro urychlené konání rozhodčího řízení.
      2.   Obě strany sporu musí přijmout opatření nezbytná k provedení rozhodnutí rozhodců. Rozhodci na žádost vydají doporučení ohledně provedení rozhodnutí v zájmu obnovení rovnováhy práv a povinností vyplývajících z této dohody.
      HLAVA X

         ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

      Článek 47
      Definice
      Pro účely této dohody se „stranami“ rozumí Evropská unie nebo její členské státy či Evropská unie a její členské státy v souladu s jejich příslušnými pravomocemi na jedné straně a Korejská republika na straně druhé.
      Článek 48
      Národní bezpečnost a zveřejňování informací
      Tuto dohodu nelze vykládat tak, že od některé ze stran vyžaduje poskytnutí jakékoli informace, jejíž zveřejnění by podle této strany bylo v rozporu s jejími základními bezpečnostními zájmy.
      Článek 49
      Vstup v platnost, doba trvání a ukončení
      1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, k němuž si strany oznámí splnění právních postupů nezbytných pro tento účel.
      2.   Bez ohledu na odstavec 1 se tato dohoda až do doby vstupu v platnost uplatňuje prozatímně. Prozatímní uplatňování začíná prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, k němuž si strany oznámí dokončení nezbytných postupů.
      3.   Tato dohoda se sjednává na dobu neurčitou. Kterákoliv ze stran může druhé straně písemně oznámit svůj záměr tuto dohodu vypovědět. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po tomto oznámení.
      Článek 50
      Oznámení
      Oznámení učiněná v souladu s článkem 49 se podávají Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a Ministerstvu zahraničních věcí a obchodu Korejské republiky.
      Článek 51
      Prohlášení a přílohy
      Prohlášení a přílohy této dohody jsou její nedílnou součástí.
      Článek 52
      Územní působnost
      Tato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahuje Smlouva o Evropské unii, a za podmínek stanovených v uvedené smlouvě a na straně druhé na území Korejské republiky.
      Článek 53
      Platná znění
      Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a korejském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

         Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.
         Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.
         V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset.
         Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.
         Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.
         Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.
         Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.
         Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.
         Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.
         Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.
         Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.
         Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.
         Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.
         Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.
         Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.
         V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.
         V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.
         Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
         Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.

            Voor het Koninkrijk België
            Pour le Royaume de Belgique
            Für das Königreich Belgien

            Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
            Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
            Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

            За Република България

            Za Českou republiku

            På Kongeriget Danmarks vegne

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Thar cheann Na hÉireann
            For Ireland

            Για την Ελληνική Δημοκρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Per la Repubblica italiana

            Για την Κυπριακή Δημοκρατία

            Latvijas Republikas vārdā

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grand-Duché de Luxembourg

            A Magyar Köztársaság részéről

            Għal Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Pentru România

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta
            För Republiken Finland

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

         SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K VÝKLADU ČLÁNKŮ 45 A 46
         Obě strany jsou demokraciemi. Přejí si spolupracovat s cílem prosazovat ve světě sdílené hodnoty. Jejich dohoda je signálem společného odhodlání podporovat demokracii, lidská práva, nešíření zbraní hromadného ničení a boj proti terorismu po celém světě. Provádění této dohody mezi stranami sdílejícími stejné hodnoty je proto založeno na zásadách dialogu, vzájemné úcty, rovného partnerství, multilateralismu, konsensu a dodržování mezinárodního práva.
         Strany se shodly, že za účelem správného výkladu a praktického uplatňování této dohody se „vhodnými opatřeními“ v čl. 45 odst. 3 rozumějí opatření, která jsou přiměřená neplnění povinností vyplývajících z této dohody. Opatření mohou být přijata s ohledem na tuto dohodu či zvláštní dohodu spadající do společného institucionálního rámce. Při výběru opatření je nutno upřednostnit opatření, která nejméně narušují fungování dohod s přihlédnutím k možnému využití vnitrostátních opravných prostředků, jsou-li dostupné.
         Strany se shodly, že za účelem správného výkladu a praktického uplatňování této dohody se „zvláště naléhavými případy“ v čl. 45 odst. 4 rozumějí případy vážného porušení této dohody jednou ze stran. Vážné porušení spočívá v odmítnutí plnění dohody nepovoleném obecnými pravidly mezinárodního práva nebo v zvláště závažném a významném porušení základních prvků dohody. Strany posoudí možné vážné porušení čl. 4 odst. 2 s přihlédnutím k oficiálnímu stanovisku příslušných mezinárodních agentur, je-li k dispozici.
         Pokud jde o článek 46, byla-li přijata opatření v souvislosti se zvláštní dohodou spadající do společného institucionálního rámce, použijí se příslušné postupy pro řešení sporů stanovené v této zvláštní dohodě, s ohledem na postup pro provedení rozhodnutí rozhodčího soudu v případech, kdy rozhodci rozhodnou, že opatření nebylo opodstatněné nebo přiměřené.

         JEDNOSTRANNÉ PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉ UNIE K ČLÁNKU 12
         Zplnomocnění zástupci členských států a zplnomocněný zástupce Korejské republiky berou na vědomí toto jednostranné prohlášení Evropské unie k článku 12:
         Evropská unie prohlašuje, že členské státy jsou vázány článkem 12 pouze v míře, v jaké se přihlásily k těmto zásadám řádné správy v oblasti daní na úrovni Evropské unie.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 5. července 2012 o zřízení mnohoodvětvového a nezávislého panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví

text:
               6.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 198/7

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 5. července 2012
   o zřízení mnohoodvětvového a nezávislého panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví
   2012/C 198/06
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 168 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie mají členské státy ve spojení s Komisí koordinovat mezi sebou své politiky a programy v oblastech uvedených v odstavci 1. V úzkém spojení s členskými státy může Komise vyvinout jakékoli užitečné podněty na podporu takové koordinace, zejména podněty s cílem stanovit směry a ukazatele, pořádat výměnu osvědčených postupů a připravit nezbytné podklady pro pravidelný dohled a hodnocení.

               (2)

               Závěry Rady o společných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie (1) přijaté v červnu 2006 uznávají, že ačkoli není vhodné usilovat na úrovni EU o vytvoření standardizovaných zdravotních systémů, práce na evropské úrovni v oblasti zdravotní péče má nesmírný význam. Členské státy se proto zavázaly ke společné práci za účelem sdílení zkušeností a informací o osvědčených postupech.

               (3)

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) (2) (dále jen „program v oblasti zdraví“), opětovně opakuje v souladu s článkem 168 Smlouvy o fungování Evropské unie, že poskytování zdravotních služeb je v první řadě odpovědností členských států, a zároveň zdůrazňuje, že spolupráce na úrovni Společenství může být přínosná jak pro pacienty, tak i pro zdravotní systémy. Podle článku 2 uvedeného rozhodnutí, ve spojení s body 3.2.2 a 3.2.3 přílohy, je jedním z cílů „programu v oblasti zdraví“ vypracovávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví poskytováním analýz a technické pomoci na podporu tvůrcům politiky v oblasti rozvoje a provádění právních předpisů týkajících se oblasti působnosti programu.

               (4)

               Závěry Rady nazvané „Na cestě k moderním, pružným a udržitelným zdravotním systémům“, přijaté dne 6. června 2011 (3), vyzývají Komisi a členské státy, aby zahájily proces reflexe s cílem stanovit účinné způsoby investování do zdraví, a Komisi, aby podpořila proces reflexe usnadněním přístupu k neformálnímu a nezávislému mnohoodvětvovému odbornému poradenství.

               (5)

               Pracovní skupina Rady pro veřejné zdraví, která zasedá na úrovni vyšších úředníků, zřídila fórum pro spolupráci na účinných způsobech investování do zdraví a podpořila vytvoření pracovních skupin k různým tématům, jako jsou: posilování odpovídajícího zastoupení otázek zdraví v rámci strategie Evropa 2020 a evropského semestru, vytvoření faktorů úspěšnosti účelného využívání strukturálních fondů pro investice do zdravotnictví, hospodárné využívání léčiv, modely integrované péče a lepší řízení nemocnic, měření a monitorování účinnosti investic do zdravotnictví.

               (6)

               Komise se účastní všech těchto dílčích skupin s cílem podpořit spolupráci členských států v oblasti zdravotních systémů a přispívá k ní poskytováním informací a znalostí.

               (7)

               Důkladné a včasné vědecké poradenství je nezbytným předpokladem, aby Komise mohla poskytovat informace a znalosti týkající se udržitelnosti zdravotních systémů. Musí být založeno na zásadách odbornosti, nezávislosti, mnohoodvětvového přístupu a transparentnosti.

               (8)

               V této souvislosti je vhodné zřídit skupinu odborníků, která podpoří Komisi tím, že poskytne nezávislé a důkladné poradenství k účinným způsobům investování do zdraví.

               (9)

               Skupina odborníků by měla být složena ze zkušených osob s hlubokými znalostmi, působících ve veřejném nebo soukromém sektoru, jakož i ze zástupců občanské společnosti. Je důležité, aby panel odborníků nejlepším možným způsobem využíval vědeckých znalostí v EU i mimo ni, je-li to pro konkrétní otázku nezbytné.

               (10)

               Měla by být stanovena pravidla pro zpřístupňování informací členy skupiny.

               (11)

               Osobní údaje by měly být shromažďovány, zpracovávány a zveřejňovány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).

               (12)

               Měl by být zaveden systém náhrad k zajištění účasti odborníků s potřebnými schopnostmi ve skupině, zastupujících občanskou společnost, soukromý a veřejný sektor.

               (13)

               Je třeba stanovit období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží vhodnost jeho prodloužení,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Předmět
   Zřizuje se odborná skupina pro účinné způsoby investování do zdraví (dále jen „panel“).
   Článek 2
   Poslání
   1.   Panel poskytuje Komisi na její žádost nezávislé a mnohoodvětvové poradenství k účinným způsobům investování do zdraví v oblastech odbornosti stanovených v příloze I.
   2.   Poradenství poskytované panelem zohledňuje práci jiných orgánů Unie zabývajících se udržitelností zdravotních systémů, jako jsou Výbor pro hospodářskou politiku a Výbor pro sociální ochranu.
   3.   Komise předává doporučení poskytnutá panelem těm členským státům, které o ně projeví zájem.
   4.   Poradenství má neformální povahu a nebude v žádném případě závazné.
   Článek 3
   Členství – jmenování
   1.   Panel tvoří nejvýše 17 členů. Komise stanoví počet členů panelu s cílem pokrýt co nejširší oblast vědomostí a porozumění různým zdravotním systémům v celé EU.
   2.   Členové panelu jsou jednotlivci jmenovaní za svou osobu, v rámci otevřené výzvy k podávání přihlášek.
   3.   Členy panelu jmenuje generální ředitel pro zdraví a spotřebitele z řad jednotlivců, kteří odpověděli na výzvu k podání přihlášek a kteří splňují požadavky stanovené ve výzvě. Členové panelu jsou odborníky v jedné nebo více oblastech odbornosti uvedených v příloze I a společně pokrývají co možná nejširší rozpětí oborů.
   4.   Členové panelu jsou jmenováni na dobu tří let. Jejich funkční období lze obnovovat, a to nejvýše na tři po sobě následující období.
   5.   Členové panelu, kteří již nejsou schopni účinně přispívat k jeho práci plněním svých povinností, kteří odstoupí nebo kteří nesplňují podmínky článku 339 Smlouvy, mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni. V takovém případě může generální ředitel pro zdraví a spotřebitele po otevřené výzvě k podávání přihlášek jmenovat náhradníka.
   6.   Členové panelu jednají nezávisle a ve veřejném zájmu.
   7.   Jména členů panelu se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin a dalších podobných subjektů Komise (dále jen „rejstřík“).
   8.   Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
   Článek 4
   Činnost
   1.   Panel si zvolí předsedu a místopředsedu v souladu s jednacím řádem uvedeným v odstavci 9 a v souladu s horizontálními pravidly Komise pro skupiny odborníků (6).
   2.   Na základě žádosti o poradenství předseda panelu jmenuje z řad jeho členů zpravodaje. Pro obzvláště složité otázky multidisciplinární povahy může být jmenován více než jeden zpravodaj. Zpravodaj a Komise se dohodnou na technických podrobnostech žádosti o poradenství. Za vypracování návrhu poradenství odpovídá zpravodaj.
   3.   Pro řešení určitých otázek může panel zřizovat pracovní skupiny. Pracovním skupinám předsedá člen panelu. Pod vedením svého předsedy podávají pracovní skupiny zprávy panelu.
   4.   Po dohodě s útvary Komise může panel požádat externí odborníky a odborníky z jiných orgánů EU, u kterých předpokládá odpovídající vědecké a odborné znalosti, aby přispěli k jeho práci. Zasedání panelu se mohou účastnit úředníci Komise z útvarů, jichž se projednávané otázky týkají.
   5.   Komise může panel požádat, aby v případě doporučení konzultoval další orgány.
   6.   Komise může panel požádat, aby uspořádal jedno nebo více zasedání, pokud to považuje za nezbytné pro poskytnutí poradenství. Komise stanoví místo zasedání za účelem zajištění co nejvyšší efektivity činnosti panelu. Náklady na pobyt a cestu ponese Evropská komise, jak je stanoveno v příloze II.
   7.   Členové panelu i přizvaní odborníci dodržují povinnost zachovat profesní tajemství stanovenou Smlouvou a jejími prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností EU stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, EURATOM (7). Pokud tyto povinnosti nesplní, může Komise přijmout vhodná opatření.
   8.   Generální ředitelství pro zdraví a spotřebitele zajišťuje panelu funkce sekretariátu, zejména pokud jde o organizaci zasedání a úhradu výdajů na pobyt a cestu.
   9.   Panel přijme svůj jednací řád prostou většinou svých členů na základě návrhu předloženého útvary Komise a v souladu s horizontálními pravidly Komise pro skupiny odborníků a vzorovým jednacím řádem pro skupiny odborníků (8).
   10.   Komise zveřejňuje příslušné informace o činnosti panelu jejich umístěním buď v rejstříku nebo na určené internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku.
   Článek 5
   Výdaje na zasedání
   1.   Členové panelu a pozvaní odborníci mají nárok na náhradu za svou přípravu a účast na zasedáních panelu a za svou činnost zpravodaje ke konkrétní otázce, jak je stanoveno v příloze II.
   2.   Komise v souladu s ustanoveními platnými v rámci Komise uhradí výdaje na pobyt a cestu členům panelu a pozvaným odborníkům podle čl. 4 odst. 4.
   3.   Výdaje uvedené v odstavcích 1 a 2 se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
   Článek 6
   Použitelnost
   Toto rozhodnutí se použije do 1. října 2015.

      V Bruselu dne 5. července 2012.

            Za Komisi

         John DALLI

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. C 146, 22.6.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 301, 20.11.2007, s. 3.

      (3)  Úř. věst. C 202, 8.7.2011, s. 10.

      (4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (5)  Viz poznámka pod čarou 4.

      (6)  K(2010) 7649 v konečném znění, pravidlo 11 odstavec 1.

      (7)  Rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1).

      (8)  SEC(2010) 1360 v konečném znění, příloha IV.

      PŘÍLOHA I

         OBLASTI ODBORNOSTI

      Panel podporuje Komisi při stanovování účinných způsobů investování do zdraví a úsilí o moderní, pružné a udržitelné zdravotní systémy.
      Příklady možných oblastí činnosti zahrnují, ale nejsou omezeny na: primární péči, nemocniční péči, léčiva, výzkum a vývoj, prevenci a podporu zdraví, vazby na oblast sociální ochrany, přeshraniční otázky, financování zdravotních systémů, informační systémy a registry pacientů, nerovnosti v oblasti zdraví.
      Oblasti odbornosti, jež panel musí být schopen pokrýt, jsou:

                  —

                  plánování v oblasti zdravotnictví a stanovování rozpočtových priorit, včetně:

                              —

                              epidemiologie

                              —

                              pojistné matematiky

                              —

                              ekonomiky zdravotnictví

                              —

                              biostatistiky

                  —

                  výzkum v oblasti zdravotních služeb, včetně:

                              —

                              meziregionálních a mezinárodních srovnávacích studií

                              —

                              lékařství založeného na důkazech

                              —

                              dohledu nad veřejným zdravím

                              —

                              propojení registrů obyvatelstva

                  —

                  řízení nemocnic a zdravotní péče, včetně:

                              —

                              socioekonomického hodnocení

                              —

                              účetnictví

                              —

                              akreditačních programů

                              —

                              opatření k hodnocení výkonnosti

                  —

                  poskytování zdravotní péče, včetně:

                              —

                              elektronického zdravotnictví, zdravotních informačních systémů a registru pacientů; vzájemné propojenosti různých registrů

                              —

                              normy zajišťování kvality v oblasti zdraví, standardizace postupů, ukazatelů zdraví, ochrany údajů

                              —

                              programů screeningu zdraví

                              —

                              zavádění nových technologií a léčebných plánů

                              —

                              zdravotního pojištění

                              —

                              provádění krizových opatření/opatření pro mimořádné situace

                  —

                  zdravotní výchova a podpora zdraví, včetně:

                              —

                              behaviorální ekonomie

                              —

                              preventivního lékařství

                              —

                              programů zdravotní osvěty

                              —

                              bezpečnosti a ochrany zdraví při práci

      PŘÍLOHA II

         NÁHRADY

      Členové panelu a přizvaní odborníci mají nárok na následující náhrady související s jejich přípravou a účastí na zasedáních panelu:
      za přípravu zasedání a účast na nich:

                  —

                  385 EUR za každou celodenní účast nebo 200 EUR za účast na dopoledním nebo odpoledním zasedání panelu nebo za účast na externím zasedání v souvislosti s prací skupiny,

                  —

                  385 EUR za každou celodenní přípravu zasedání panelu. Pokud neexistuje odlišný odhad vypracovaný předsedou a schválený Komisí, pro každý den zasedání se pokládají za potřebné dva dny přípravy,

            za činnost zpravodaje v otázkách vyžadujících nejméně jeden den přípravy návrhu poradenství a s předchozím písemným souhlasem Komise:

                  —

                  385 EUR za každou celodenní účast na zasedání a za každou celodenní přípravu zasedání panelu. Pokud neexistuje odlišný odhad vypracovaný předsedou a schválený Komisí, pro každý den zasedání se pokládají za potřebné dva dny přípravy.

            Kromě toho budou v souladu s předpisy platnými v rámci Komise uhrazeny náklady na pobyt a cestu.
      Komise bude pravidelně posuzovat potřebu přizpůsobit tyto náhrady s ohledem na cenové indexy, hodnocení náhrad vyplácených odborníkům v rámci jiných orgánů Unie a zkušenosti s pracovní zátěží členů, přidružených členů, ostatních vědeckých poradců a externích odborníků. První posouzení se uskuteční v roce 2013.


title: 2012/458/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 17. července 2012 o dalším přenesení pravomoci udělovat, obnovovat nebo prodlužovat akreditace (ECB/2012/15)

text:
               4.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 209/17

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 17. července 2012
   o dalším přenesení pravomoci udělovat, obnovovat nebo prodlužovat akreditace
   (ECB/2012/15)
   (2012/458/EU)
   VÝKONNÁ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na rozhodnutí ECB/2011/8 ze dne 21. června 2011 o postupech udělování akreditace v oblasti ochrany životního prostředí a bezpečnosti a ochrany zdraví pro výrobu eurobankovek (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí ECB/2010/22 ze dne 25. listopadu 2010 o postupech udělování akreditace kvality výrobcům eurobankovek (2), a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Výkonná rada má pravomoc přijímat veškerá rozhodnutí týkající se akreditace výrobce v oblasti ochrany životního prostředí a bezpečnosti a ochrany zdraví v souladu s čl. 2 odst. 3 rozhodnutí ECB/2011/8 a akreditace kvality výrobce v souladu s čl. 2 odst. 4 rozhodnutí ECB/2010/22 (dále společně jen „akreditace“), jakož i dále přenést pravomoc udělovat, obnovovat nebo prodlužovat akreditace na jednoho nebo více svých členů.

               (2)

               Předmětem rozhodnutí ECB/2011/8 a ECB/2010/22 je velké množství individuálních akreditací, které jsou každoročně udělovány nebo obnovovány. Výkonná rada proto v zájmu dalšího zjednodušení akreditačního řízení považuje za nezbytné a vhodné dále přenést pravomoc udělovat, obnovovat nebo prodlužovat akreditace na člena Výkonné rady, jemuž podléhá ředitelství pro bankovky.

               (3)

               V zájmu zachování kolektivní odpovědnosti Výkonné rady by měl člen Výkonné rady, na kterého je pravomoc dále přenesena, předkládat Výkonné radě každoročně zprávu o rozhodnutích týkajících se akreditací,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Další přenesení pravomoci
   Výkonná rada přenáší na člena Výkonné rady, jemuž podléhá ředitelství pro bankovky, pravomoc:

               a)

               udělovat nebo obnovovat úplnou akreditaci kvality podle čl. 3 odst. 4 a článku 7 rozhodnutí ECB/2010/22;

               b)

               udělovat nebo prodlužovat prozatímní akreditaci kvality podle čl. 4 odst. 3 a článku 10 rozhodnutí ECB/2010/22;

               c)

               udělovat nebo obnovovat akreditaci v oblasti ochrany životního prostředí podle článku 6 rozhodnutí ECB/2011/8;

               d)

               udělovat nebo obnovovat akreditaci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví podle článku 8 rozhodnutí ECB/2011/8.

         Článek 2
   Povinnost předkládat zprávy
   Člen Výkonné rady, jemuž podléhá ředitelství pro bankovky, předkládá Výkonné radě každoročně zprávu o rozhodnutích týkajících se akreditací, která byla přijata podle článku 1.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. července 2012.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 176, 5.7.2011, s. 52.

      (2)  Úř. věst. L 330, 15.12.2010, s. 14.