title: 2004/520/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 14. června 2004 o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství se Srbskem a Černou Horou včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999

text:
               26.6.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 227/21

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 14. června 2004
   o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství se Srbskem a Černou Horou včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999
   (2004/520/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 533/2004 ze dne 22. března 2004 o založení evropských partnerství v rámci procesu stabilizace a přidružení (1), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 potvrdila „Soluňský program pro západní Balkán: směrem k evropské integraci“, ve kterém je zavedení evropských partnerství zmíněno jako jeden z prostředků k zesílení procesu stabilizace a přidružení.

               (2)

               Nařízení (ES) č. 533/2004 stanoví, že Rada rozhodne na návrh Komise kvalifikovanou většinou o zásadách, prioritách a podmínkách, které mají být obsaženy v evropských partnerstvích, jakož i o případných následných změnách. Dále stanoví, že sledování provádění evropských partnerství bude zajištěno pomocí mechanismů stanovených v rámci procesu stabilizace a přidružení, a zejména výročními zprávami.

               (3)

               Výroční zpráva Komise z roku 2004 představuje hodnocení příprav Srbska a Černé Hory včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244, na další integraci do Evropské unie a stanoví několik oblastí priorit pro další práci.

               (4)

               K přípravě další integrace do Evropské unie by měly příslušné orgány Srbska a Černé Hory vypracovat plán s časovým rozvrhem a podrobnostmi, pokud jde o opatření, která Srbsko a Černá Hora zamýšlejí provést k tomuto účelu. Vzhledem k tomu, že je Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 v současnosti pod mezinárodní prozatimní správou, je třeba připravit samostatný plán pod Prozatímní správou OSN v Kosovu zaměřený na priority týkající se Kosova,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V souladu s článkem 1 nařízení (ES) č. 533/2004 jsou zásady, priority a podmínky evropského partnerství se Srbskem a Černou Horou včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244, stanoveny v připojené příloze, která tvoří nedílnou součást tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Provádění evropského partnerství bude posuzováno pomocí mechanismů stanovených v rámci procesu stabilizace a přidružení.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí nabývá účinku třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 14. června 2004.

            Za Radu

            předseda

         B. COWEN

      (1)  Úř. věst. L 86, 24.3.2004, s. 1.

      PŘÍLOHA
      1.   ÚVOD
      Soluňský program stanoví způsoby a prostředky k zesílení procesu stabilizace a přidružení, mimo jiné zavedením evropských partnerství.
      Dle výroční zprávy Komise je účelem evropského partnerství se Srbskem a Černou Horou včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244, (dále jen „Srbsko a Černá Hora včetně Kosova“) stanovit priority pro opatření s cílem podpořit úsilí přiblížit se v soudržném rámci Evropské unii. Priority jsou přizpůsobeny zvláštním potřebám a stupni připravenosti Srbska a Černé Hory včetně Kosova a budou podle potřeby aktualizovány. Evropské partnerství stanoví rovněž obecné zásady pro finanční pomoc Srbsku a Černé Hoře včetně Kosova.
      Očekává se, že Srbsko a Černá Hora včetně Kosova přijmou plány s časovým rozvrhem a podrobnostmi o tom, jak zamýšlejí zohlednit priority evropského partnerství. Plán by měl také určit způsoby provádění Soluňského programu, priority v boji proti organizované trestné činnosti a korupci stanovené na konferenci v Londýně v roce 2002 a na zasedání ministrů konaném dne 28. listopadu 2003 v Bruselu v rámci Fóra EU-západní Balkán a opatření představená jednotlivými zeměmi západního Balkánu na zasedání dne 5. listopadu 2003 v Bělehradě v návaznosti na konferenci v Ochridu o ucelené správě hranic.
      2.   ZÁSADY
      Proces stabilizace a přidružení zůstává rámcem pro evropské směřování zemí západního Balkánu až do jejich budoucího přistoupení.
      Hlavní priority stanovené pro Srbsko a Černou Horu včetně Kosova se týkají jejich schopnosti plnit kritéria stanovená Evropskou radou na zasedání v Kodani v roce 1993 a podmínky stanovené pro proces stabilizace a přidružení, a zejména podmínky vymezené Radou v jejích závěrech ze dne 29. dubna 1997 a 21. až 22. června 1999, obsah závěrečného prohlášení z vrcholné schůzky v Záhřebu dne 24. listopadu 2000 a Soluňský program.
      3.   PRIORITY
      Výroční zpráva Komise hodnotí dosažený pokrok a poukazuje na oblasti, ve kterých země potřebuje zvýšit své úsilí. Priority uvedené v tomto evropském partnerství byly vybrány na základě realistického očekávání, že je Srbsko a Černá Hora včetně Kosova splní nebo v jejich plnění v přístích letech podstatně pokročí. Rozlišují se krátkodobé priority, u kterých se očekává, že budou splněny během jednoho až dvou let, a střednědobé priority, u kterých se očekává, že budou splněny během tří až čtyř let.
      Evropské partnerství uvádí hlavní oblasti priorit pro přípravy Srbska a Černé Hory včetně Kosova na další integraci do Evropské unie na základě hodnocení ve výroční zprávě z roku 2004. Je třeba připomenout, že pokud jde o sbližování právních předpisů, samotné začlenění acquis EU do právních předpisů není dostatečné; bude také nezbytné připravit jeho plné uplatňování.
      Priority týkající se Srbska a Černé Hory a priority týkající se specificky Kosova jsou uvedeny v připojených seznamech.
      4.   PROGRAMY
      Pomoc Společenství zemím západního Balkánu v rámci procesu stabilizace a přidružení bude poskytnuta s pomocí odpovídajících finančních nástrojů, a zejména nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000 o pomoci pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii (1); toto rozhodnutí tudíž nebude mít žádné finanční důsledky. Kromě toho budou mít Srbsko a Černá Hora včetně Kosova přístup k financování z programů pro více zemí a horizontálních programů. Komise spolupracuje s Evropskou investiční bankou a mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj a Světovou bankou, s cílem usnadnit spolufinancování projektů souvisejících s procesem stabilizace a přidružení.
      5.   PODMÍNKY
      Pomoc Společenství zemím západního Balkánu v rámci procesu stabilizace a přidružení je podmíněna dalším pokrokem v plnění kodaňských politických kritérií. Nedodržení těchto obecných podmínek by mohlo vést Radu k přijetí vhodných opatření na základě článku 5 nařízení (ES) č. 2666/2000.
      Pomoc Společenství je rovněž podmíněna splněním požadavků stanovených Radou v jejích závěrech ze dne 29. dubna 1997, zejména pokud se jedná o závazky příjemce provádět demokratické, hospodářské a institucionální reformy s ohledem na priority stanovené v tomto evropském partnerství.
      6.   SLEDOVÁNÍ
      Sledování evropského partnerství je zajištěno mechanismy zřízenými v rámci procesu stabilizace a přidružení, zejména výroční zprávou o procesu stabilizace a přidružení.
      SRBSKO A ČERNÁ HORA (2)

      KRÁTKODOBÉ PRIORITY
      Politická situace
      Demokracie a právní stát

         Ústavní otázky – Plně dodržovat Ústavní listinu a zajistit účinné fungování státu. Zejména splnit všechny nesplněné závazky stanovené v Ústavní listině, zejména zřízení Státního soudu včetně dohody o přesném rozsahu jeho pravomocí. Revidovat republikové ústavy v souladu s Ústavní listinou. Přijmout jednací řád svazového parlamentu a zřídit jeho výbory. Zajistit finanční životaschopnost státních institucí pomocí řádného financování v souladu s dohodnutými zásadami a přípravami jednotlivých institucionálních rozpočtů (zahrnujících náklady na zaměstnance a provozní náklady).

         Reforma armády – Přijmout obrannou strategii a vojenskou doktrínu v souladu s demokratickými zásadami; vypracovat a přijmout průhledný a náležitý právní rámec pro vyjasnění nevyřešené otázky vojenského majetku.

         Reforma volebního práva – V Srbsku: Dokončit současnou reformu volebního práva (včetně volebního rejstříku) za účelem sladění volebního systému s mezinárodními normami, zejména revizí volebních zákonů v souladu s doporučeními Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) a úplného provádění právních předpisů o financování politických stran.
      Reforma veřejné správy:
      Posílit a zachovat správní kapacitu institucí zabývajících se evropskou integrací na svazové a republikové úrovni (pokud jde o zaměstnance, vzdělávání, vybavení) a zlepšit spolupráci mezi nimi.
      V Srbsku: Přijmout souhrnnou strategii pro reformu veřejné správy včetně přesného časového rozvrhu činností, zejména se zaměřit na reformy platového systému veřejné služby a souvisejících opatření pro rozvoj lidských zdrojů; zřídit a udržovat příslušné instituce a přidělit nezbytné zdroje; vypracovat právní předpisy o vládě a veřejné službě.
      V Černé Hoře: Přijmout strategii pro reformu veřejné správy, zejména přijmout právní předpisy o veřejné službě k zajištění profesionalismu a zodpovědnosti a zahájit jejich uplatňování. Uplatňovat zákon o platu státních úředníků a zaměstnanců veřejné správy.
      Reforma soudnictví:
      Zajistit hladký přechod od vojenského soudnictví k civilním soudům v souladu s Ústavní listinou.
      V Srbsku: Modernizovat soudní systém a zvýšit jeho účinnost a nezávislost, zejména obchodních soudů; zajistit organizační nezávislost prokurátora pro válečné zločiny. Připravit zřízení správních a odvolacích soudů.
      V Černé Hoře: Pokračovat v přípravách pro provádění trestního zákoníku a trestního řádu a zákona o prokuratuře, zejména zajistit organizační nezávislost zvláštního prokurátora pro organizovanou trestnou činnost. Zřídit správní a odvolací soudy.
      Boj proti korupci:
      V obou republikách: Vypracovat souhrnnou antikorupční strategii v souladu se standardy Rady Evropy a přijmout zákon o střetu zájmů.
      Lidská práva a ochrana menšin

         Závazky Rady Evropy – Splnit všechny krátkodobé závazky vyplývající z členství v Radě Evropy včetně stejnoměrného účinného uplatňování po celém svazu Evropské úmluvy o lidských právech a základních svobodách a Evropské úmluvy o zabránění mučení.
      Veřejný ochránce práv:
      V Srbsku: Přijmout právní předpisy pro zřízení úřadu veřejného ochránce lidských práv.
      V Černé Hoře: Posílit správní kapacitu Úřadu veřejného ochránce práv.

         Vyloučení mučení: V obou republikách: Provádět komplexní a průhledný postup ve všech údajných případech mučení.
      Svoboda projevu a sdružování:
      V Srbsku: Zrušit trestnost pomluvy. Vymáhat právní předpisy o sdělovacích prostředcích, zejména zákon o rozhlasu a televizi, zajištěním politické nezávislosti Audiovizuální rady. Přijmout zákon o svobodném přístupu k informacím v souladu se standardy Rady Evropy. Vytvářet prostředí (včetně finančních hledisek) podporující rozvoj nevládních organizací a organizací občanské společnosti včetně sociálních partnerů, zejména přijetím zákona o sdružování a zákona o právním postavení zahraničních nevládních organizací.
      V Černé Hoře: Přijmout zákon o přístupu k veřejným informacím v souladu se standardy Rady Evropy. Přijmout strategii pro spolupráci mezi nevládními organizacemi a vládními orgány.

         Vlastnická práva: V obou republikách: Přijmout a uplatňovat právní předpisy o restituci vlastnictví.

         Uprchlíci, vysídlené osoby a menšiny: Zajistit odpovídající spolupráci mezi svazem a republikami, pokud jde o právní základ a praktickou ochranu práv uprchlíků, vysídlených osob a menšin. Posílit spolupráci s Bosnou a Hercegovinou a Chorvatskem za účelem jejich navrácení. Vést dialog s Prištinou o navrácení vysídlených osob a souvisejících otázek jako vlastnická a sociální práva. V obou republikách: změnit právní předpisy za účelem zrušení všech diskriminačních ustanovení. V Černé Hoře: Zrušit právní zákaz práce pro uprchlíky a změnit omezující ustanovení, aby jim bylo umožněno žádat o občanství.
      Regionální a mezinárodní spolupráce/závazky
      Zajistit úzkou spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii.
      Plně dodržovat rezoluci RB OSN č. 1244 a pokračovat v dialogu s Prištinou o praktických otázkách společných zájmů. Zajistit uznání cestovních dokumentů a automobilových poznávacích značek UNMIK.
      Posilovat stabilitu a regionální spolupráci. Splnit požadavky procesu stabilizace a přidružení a závazků ze Soluně, pokud jde o regionální spolupráci. Ratifikovat a plně vykonávat všechny smlouvy o volném obchodu uzavřené státem. Zahájit provádění Memoranda o porozumění pro rozvoj důležitých regionálních dopravních sítí v jihovýchodní Evropě, a zejména přijmout opatření pro zřízení mechanismů spolupráce, mimo jiné pro Řídící výbor a Dopravní pozorovací stanici pro jihovýchodní Evropu. Dosáhnout pokroku ve splňování závazků převzatých v rámci Aténského memoranda o porozumění pro regionální energetický trh v jihovýchodní Evropě z roku 2003.
      Hospodářská situace
      Tržní hospodářství a strukturální reformy

         Udržovat makroekonomickou stabilitu. Provádět rozpočet pro rok 2004, který odráží další nezbytné daňové úpravy a konsolidaci. Pokračovat v úsilí s cílem uzavřít dohody s obchodními věřiteli (Londýnský klub) o restrukturalizaci dluhů. Zejména v Srbsku: pokračovat s obezřetnými nástroji měnové politiky, podporované odpovídající devizovou politikou, a zřídit efektivnější měnové nástroje vedoucí ke zlepšenému určení cílových peněžních agregátů.

         Uvolnit zbývající ceny a odstranit správní kontroly. Zejména upravit ceny energie na úroveň pokrytí nákladů, postupně rovněž nahradit všechny stávající cenové dotace chudším spotřebitelům přímými převody.

         Zrychlit restruktu alizaci, privatizaci nebo likvidaci velkých podniků ve veřejném a státním vlastnictví. Urychlit také restrukturalizaci velkých služeb ve veřejném vlastnictví (elektřina, ropa a plyn, železnice, aerolinie, telekomunikace atd.). Důkladněji pokračovat v reformě bankovnictví a zejména v přípravě privatizace v Srbsku většiny bank ve státním vlastnictví. Zajistit přidělení dostatečných rozpočtových zdrojů pro rezervy a restrukturalizační náklady.

         Rozvíjet stabilní a funkční trh s nemovitostmi. Vypracovat právní předpisy o katastru nemovitostí.
      Politika zaměstnanosti
      V obou republikách: rozvíjet a provádět souhrnnou strategii pro podporu zaměstnanosti a boje proti nezaměstnanosti, zejména pokud jde o odborné vzdělávání a reformy pracovního trhu, zapojující všechny dotčené osoby a subjekty; zlepšit veřejné služby zaměstnanosti a přidělit dostatečný počet zaměstnanců a finančních zdrojů pro jejich provádění.

         Rozvíjet spolehlivou statistiku. Revidovat a přijmout hlavní plán pro statistiku s cílem zajistit jasné rozdělení odpovědností mezi tři statistické úřady na svazové a republikové úrovni a účinnou spolupráci mezi nimi. Při mout zákony o statistice na svazové úrovni a v obou republikách.
      Správa veřejných financí

         Pokračovat ve zformalizování stínové ekonomiky a zvýšení daňové základny pomocí provádění systému řízení veřejných výdajů (státní pokladna, veřejná a vnitřní finanční kontrola) a celkových daňových reforem, menším počtem výjimek a nižšími sazbami, zejména pro zdanění práce, a důslednějším uplatňováním daňových zákonů.
      Zejména v Srbsku při mout a provádět balíček daňových reforem, včetně přijetí DPH a nezbytně souvisejících systémů informační techniky. Pokračovat v posilování a modernizaci Agentury pro veřejné příjmy, zaměřením se na výběr daní a kontrolu za účelem snížení daňových podvodů.
      V Černé Hoře zahájit přezkoumání současných daňových právních předpisů a správních řízení za účelem zajistit účinné a nediskriminační vymáhání daňových právních předpisů. Posilovat správní kapacitu daňových právních předpisů za účelem účinně vybírat a kontrolovat daně, zejména DPH.
      V obou republikách je třeba harmonizovat právní předpisy a uplatňování DPH po celém svazu, aby nevznikly překážky ve fungování vnitřního trhu.
      Standardy EU
      Vnitřní trh a obchod

         Dokončit a plně provádět všechny prvky akčního plánu pro vnitřní trh a obchod. Zejména je třeba se naléhavě zaměřit na vymezení společných celních sazeb pro všechny produkty a harmonizovat všechna dodatečná dovozní cla a poplatky v souladu s rozvrhem harmonizace celních sazeb.

         Zrušit všechna dovozní cla a dodatečné poplatky, které byly zavedeny v rozporu s pozastavující doložkou zakotvenou ve všeobecných obchodních preferencích EU.

         Zrušit licenční systém dovozů pro ocelové a železné produkty, který byl zaveden v rozporu s pozastavující doložkou zakotvenou ve všeobecných obchodních preferencích EU. Zrušit vývozní cla na železné a neželezné kovy a surové kůže.

         Zajistit nezbytné institucionální zřízení pro to, aby stát vystupoval mezinárodně jako jednotný obchodní a celní subjekt, zejména posílením společného celního úřadu, veterinárních a rostlinolékařských styčných úřadů a statistického úřadu a zaručením nezbytných pravomocí těmto institucím.
      Pokračovat v modernizaci celních správ za účelem zajištění rozvoje vysoké úrovně správní kapacity. Posílit správní spolupráci a zajistit soustavné dodržování závazků souvisejících s uplatňováním preferenčních obchodních opatření (původu).

         Odstranit stávající překážky vnitrostátního trhu a vyvarovat se nových, jak je stanoveno v Ústavní listině. Zajistit celostátní přístup na trh pro domácí a zahraniční operátory, pokud jde o zboží, služby, kapitál a osoby. Zajistit porady při tvorbě zákonů a uplatnit zásadu vzájemného uznávání všech republikových rozhodnutí o přístupu na trh.
      Provádět souhrnný a účinný režim zadávání veřejných zakázek v Srbsku a Černé Hoře. Zajistit, aby řízení, bez ohledu na hodnotu dotyčné zakázky, bylo průhledné a nediskriminační mezi dodavateli ze Srbska a Černé Hory.
      Zavést přímou vazbu mezi obchodními rejstříky pro zajištění svobodného celostátního usazení. V Srbsku přijmout zákon o převedení obchodního rejstříku z obchodních soudů na nezávislý orgán.

         Zajistit celostátní antimonopolní režim, použitelný na všechny hospo ářské soutěži škodlivé účinky v republikách a mezi republikami, jakož i účinky na dvoustranný obchod s EU. Zajistit správní kapacitu pro účinné a nezávislé vymáhání těchto pravidel, včetně posílení společné komise pro hospodářskou soutěž na svazové úrovni. Zřídit koordinační místa pro státní podporu a dosáhnout plné průhlednosti státní podpory jako první krok směrem ke kontrole státní podpory. Zajistit soudržný horizontální postup v podpoře politiky hospodářské soutěže.

         Posílit ochranu práv duševního vlastnictví přijetím souboru revidovaných zákonů. Zajistit harmonizovaná trestní ustanovení a posílit schopnost jejich uplatňování, zejména v pohraničních službách.
      Zavést soustavu odpovídajících si účtů v obchodních bankách za účelem zajištění volného pohybu kapitálu mezi republikami.
      Odvětvové politiky
      Zemědělství:
      V Srbsku: Přijmout právní předpisy o bezpečnosti potravin a posílit laboratoře pro bezpečnost potravin; přijmout právní předpiy o veterinárních záležitostech a posílit kontroly. Zřídit agenturu pro laboratoře kontroly potravinového řetězce.
      V Černé Hoře: Uplatňovat zákon o veterinárních záležitostech (včetně produktů rybolovu) a zřídit veterinární a rostinolékařské laboratoře, včetně laboratoří pro ryby a víno; posílit kontroly.
      Doprava:
      V Srbsku: Přijmout zákon o železnicích. Zahájit vývoj národní dopravní strategie, včetně ekonomické rentability odvětví.
      V Černé Hoře: Přijmout a zahájit uplatňování zákona o silniční dopravě (včetně zřízení odpovídajících prováděcích struktur) a přijmout zákon o železniční dopravě.
      Energetika:
      V Srbsku: Přijmout zákon o energetice a zřídit nezávislou regulační agenturu pro energetiku, pokračovat v kontrolách životního prostředí v oblasti energetických zařízení a zaměřit se na největší znečisťovatele.
      V Černé Hoře: Vypracovat a přijmout rozvojovou strategii pro energetiku, zahrnující rovněž strategii pro účinnost využití energie; posilovat správní kapacitu ministerstva hospodářství, pokud jde o energetiku; rozčlenit a restrukturalizovat elektroenergetické závody.
      Průmysl a malé a střední podniky:
      V obou republikách: Pokračovat v provádění Evropské charty pro malé podniky.
      V Srbsku: Přijmout novelu zákona o úpadku.
      V Černé Hoře: Přeměnit a racionalizovat instituce, které se účastní na restrukturalizaci a privatizaci podniků, zejména Rozvojového fondu. Zřídit autonomní agenturu pro podporu investic. Pokračovat v provádění nově zřízeného národního záručního fondu.
      Telekomunikace:
      V obou republikách: Zajistit, aby odvětví elektronických komunikací bylo účinně liberalizováno, včetně posílení regulačních orgánů a přijetí vhodných zákonů a politik pro toto odvětví.
      Životní prostředí:
      V Srbsku: Přijmout zákon o ochraně životního prostředí a zřídit a zprovoznit agenturu pro životní prostředí.
      V Černé Hoře: Přijmout strategii pro odpadní vody a tuhé odpady s cílem sblížení s acquis EU.
      Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí

         Reforma vymáhání práva: Zlepšit spolupráci soudních a donucovacích orgánů uvnitř republik a mezi republikami. Plné provádění memoranda o spolupráci podepsaného mezi republikovými ministerstvy vnitra v prosinci 2003.
      V Srbsku: Přijmout zákon o policii za účelem zlepšení profesionality a zodpovědnosti. Provést revizi zákonů o organizaci soudnictví (zákona o soudech, zákona o soudcích, zákona o prokuratuře, zákona o Vysoké soudní radě) a trestních právních předpisech (trestní řád, trestní zákoník a zákon o vymáhání trestů), jak je stanoveno v protokolu o spolupráci s Radou Evropy.
      V Černé Hoře: Přijmout zákon o policii a státní bezpečnosti k zajištění profesionality a zodpovědnosti.

         Správa hranic: rozvíjet postup a mechanismy na státní úrovni a zajistit shodné provádění na republikové úrovni v souladu s memorandem o porozumění. V návaznosti na regionální konferenci o bezpečnosti a správě hranic v Ochridu v květnu 2003 zahájit provádění krátkodobých opatření, která byla přijata vládou a představena na zasedání ministrů spravedlnosti a vnitra na Fóru EU-západní Balkán dne 28. listopadu 2003.
      V Srbsku: Učinit další opatření pro provádění osvědčených postupů týkajících se pohraniční policie v souladu se standardy EU, pokračovat ve spolupráci s orgány na státní úrovni s demilitarizací pohraniční kontroly.
      V Černé Hoře: Posilovat civilní kontrolu hranic (včetně vzdělávání, vybavení slučitelného s schengenským acquis).

         Bojovat proti organizované trestné činnosti, nedovolenému obchodování, drogám, praní peněz a terorismu: Posilovat spolupráci mezi agenturami uvnitř republik a vymezit spolupráci mezi republikami. Rozvíjet schopnost zabavování výnosů z trestné činnosti. Posilovat zpravodajské služby zabývající se trestnou činností. Zahájit provádění opatření orientovaných na zvláštní akce, která byla dohodnuta na zasedání ministrů spravedlnosti a vnitra v listopadu 2003. Přijmout opatření nezbytná pro přípravu uzavření dohody o spolupráci s Europolem. Zvýšit schopnost v boji proti nedovolenému obchodování s drogami a vypracovat národní protidrogovou strategii v souladu s protidrogovou strategií EU a akčním protidrogovým plánem. Zesílit boj proti nedovolenému obchodování s lidmi, včetně poskytnutí odpovídající pomoci a ochrany obětem. Zejména v Černé Hoře: Uplatňovat zákon proti praní peněz, zejména pomocí finanční vyšetřovací jednotky.
      Zvýšit mezinárodní spolupráci a uplatňovat odpovídající mezinárodní úmluvy o terorismu; zlepšit spolupráci a výměnu informací mezi policií a zpravodajskými službami ve svazu a s ostatními státy; zamezit financování a přípravy teroristických činů.

         Víza, azyl a migrace: Vyvinout jednotný postup na svazové úrovni k záležitostem souvisejícím s vízy, azylem a migrací v souladu s Ústavní listinou, zejména úplnou harmonizací vízových režimů uplatňovaných v republikách, přijetí zákona o azylu a uzavření a provádění dalších dohod o zpětném přebírání osob. Zavést mechanismus pro sledování provádění politik v oblasti azylu, migrace a víz, které jsou vypracovány na svazové úrovni, ale které jsou prováděny na republikové úrovni. Zejména v obou republikách plná účast na mechanismu spolupráce pro přijímání a provádění strategických záměrů na svazové úrovni.
      STŘEDNĚDOBÉ PRIORITY
      Politická situace
      Demokracie a právní stát

         Pokračovat v procesu restrukturalizace ozbrojených sil, včetně odpovídající vojenské přeměny a snížení stavu (s přihlédnutím k sociálním dopadům).
      Pokračovat v reformě veřejné správy:
      Dále rozvíjet struktury evropské integrace, zejména posilováním úřadů pro evropskou integraci, zřízením plynulých mechanismů spolupráce a jednotek pro evropskou integraci na úrovni svazových a republikových ministerstev.
      Na svazové úrovni: Zajistit odpovídající správní kapacitu pro náležitý výkon státních pravomocí a zajistit, aby byla vypracována a prováděna reformní strategie pro státní veřejnou správu, včetně nezbytného právního základu.
      V Srbsku: Přijmout zákon o veřejné službě a veřejné správě. Provádět opatření na rozvoj lidských zdrojů ve veřejné službě. Posilovat kapacitu (pro tvorbu strategických záměrů a meziresortní koordinaci) veřejné správy na vládní a místní úrovni, zejména zřízením centralizovaného výplatního systému. Posilovat proces tvorby hospodářských a strategických záměrů, např. trvalou podporou posílení statistických služeb a vytvořením jednotky pro střednědobé hospodářské plánování.
      V Černé Hoře: Uplatňovat zákon o veřejné službě a zřídit agenturu pro řízení lidských zdrojů (jež se musí stát udržitelným). Rozvíjet politiku vzdělávání a náboru zaměstnanců. Posilovat proces tvorby strategických záměrů, např. trvalou podporou posílení statistických služeb a vytvořením jednotky pro střednědobé hospodářské plánování.
      Parlament:
      V Srbsku: Vyvinout a provést reformní strategii pro Parlament, aby byly jeho pracovní standardy a zdroje uvedeny na úroveň umožňující mu jednat jako výkonná instituce.
      Podporovat místní vládu:
      V Srbsku: Přijmout a provádět decentralizační reformu a zajistit dostatečné místní kapacity pro řešení, mimo jiné, správních a finančních otázek a příštích regionálních programů.
      V Černé Hoře: Uplatňovat zákon o místní vládě, zejména zřízením vyrovnávacího fondu.
      Pokračovat v reformě soudnictví:
      V Srbsku: Zajistit plné právní a praktické záruky pro nezávislost a výkonnost soudů, včetně reformy současného systému jmenovacího řízení; uplatňovat právní předpisy o povinném vzdělávání a zajistit rozpočtovou udržitelnost Soudního vzdělávacího střediska; vytvořit síť informační techniky pro prokurátory na všech úrovních; zajistit výkon soudních rozhodnutí. Rozvíjet schopnost vnitrostátně trestně stíhat válečné zločiny v plném souladu s mezinárodními závazky, pokud jde o spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii. Zřídit odvolací a správní soudy.
      V Černé Hoře: Zajistit povinné vzdělávání soudců pomocí revize zákona o soudech a rozpočtovou udržitelnost Soudního vzdělávacího střediska. Provádět informatizační strategii pro soudnictví.
      Podmínky ve vězeňství:
      V Srbsku: Zlepšit podmínky ve vězeňství v souladu se standardy Rady Evropy, zejména pokud jde o zranitelné skupiny jako např. mladistvé pachatele; zajistit další vzdělávání zaměstnanců věznic a zlepšení vybavení.
      V Černé Hoře: Další vzdělávání zaměstnanců věznic a zlepšení vybavení.
      Boj proti korupci
      V obou republikách: Přijmout a provádět souhrnnou protikorupční strategii, včetně přijetí a uplatňování dostupných protikorupčních nástrojů. Zajistit plné dodržování Úmluvy OSN o boji proti korupci. Usnadnit umisťování styčných důstojníků vyslaných členskými státy EU do státních orgánů zapojených do boje proti organizované trestné činnosti. Podávat EU pololetní zprávy o konkrétních výsledcích soudního stíhání organizované trestné činnosti ve smyslu Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (Palermská úmluva).
      Lidská práva a ochrana menšin

         Závazky Radě Evropy. Zavést nezbytné monitorovací mechanismy a zajistit soustavné a souhrnné plnění všech závazků Rady Evropy, jak jsou stanoveny v závazcích pro přistoupení.

         Rovnost: Přijmout a uplatňovat protidiskriminační právní předpisy.
      Svoboda projevu:
      V Srbsku: Přeměnit rozhlas a televizi Srbska na rozhlas a televizi veřejné služby. Podporovat rozvoj sdělovacích prostředků v souladu se standardy EU. Podporovat profesionalitu žurnalistů a provozovatelů sdělovacích prostředků.
      V Černé Hoře: Pokračovat v přeměně rozhlasu a televize Černé Hory na rozhlas a televizi veřejné služby; podporovat rozvoj sdělovacích prostředků v souladu se standardy EU. Podporovat profesionalitu žurnalistů a provozovatelů sdělovacích prostředků.

         Uprchlíci, vysídlené osoby a menšiny: V obou republikách: zajistit plné dodržování jejich lidských práv, včetně přístupu ke zdravotním službám a snadného přístupu k osobním dokumentům; zajistit právo reálné volby mezi udržitelným návratem a integrací; usnadnit integraci těch, kteří se rozhodli nevrátit. V Srbsku: Přijmout nové právní předpisy o uprchlících; pokračovat v provádění národní strategie.
      Regionální a mezinárodní spolupráce

         Další zlepšování regionální spolupráce. Dále prohloubit regionální liberalizaci obchodu podle platných dohod o volném obchodu. S ohledem na Aténský proces regionálního energetického trhu v jihovýchodní Evropě připravit Srbsko a Černou Horu na zřízení integrovaného regionálního energetického trhu v roce 2005. Pokračovat v provádění Memoranda o porozumění pro rozvoj důležitých regionálních dopravních sítí v jihovýchodní Evropě.
      Hospodářská situace
      Tržní hospodářství a strukturální reformy

         Pokračovat v udržitelných makroekonomických politikách: Pokračovat v úpravách a konsolidaci daní za účelem snížení poměrně vysokých daňových a zejména vnějších nevyvážeností. Přihlédnout k nevyhnutelným nákladům na strukturální reformy a rostoucí úrokové platby, jasně stanovit priority pro veřejné výdaje v krátkodobém a střednědobém rozpočtovém plánování; zejména snižovat subvence, převody a náklady na platy ve veřejné službě. Trvale snižovat celkové veřejné výdaje jako podíl HDP a doplnit opatrnou měnovou politiku obezřetnou devizovou politikou. V Srbsku: Reformovat zdravotní systém, zejména zdravotní pojišťovny, s cílem zajistit finanční udržitelnost a zlepšit ochranu zdraví a zdravotní stav obyvatelstva.

         Dokončit proces privatizace a finanční restrukturalizaci (restrukturalizaci bank).

         Posílit podnikatelské prostředí vedoucí k rozvoji soukromého sektoru a zaměstnanosti s konkurenceschopnými trhy, rovnými podmínkami podnikání a přístupem k financím pomocí rozvoje finančního odvětví.

         Dosáhnout stabilního a funkčního trhu s nemovitostmi. Přijmout a uplatňovat právní předpisy o katastru nemovitostí. Zahájit pozemkovou reformu, restrukturalizaci a privatizaci velkých zemědělských hospodářství.
      Správa veřejných financí

         Zlepšit rozpočtové a finanční řízení: Posílit schopnost pro sestavování a plnění rozpočtu za účelem stanovení priorit. Zlepšit finanční řízení na ústřední a místní správní úrovni. Přijmout zákon o nejvyšším kontrolním úřadu.
      Stanovit účinné postupy pro odhalování, potírání a další šetření podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí s důsledky pro vnitrostátní a mezinárodní prostředky.
      Pokračovat v přezkoumávání daňových předpisů a správních postupů za účelem zajistit účinné a nediskriminační vymáhání daňových předpisů. Pokračovat v posilování správní kapacity finančních úřadů.
      Standardy EU
      Vnitřní trh a obchod

         Plně zřídit jednotný vnější obchodní režim v rámci akčního plánu pro vnitřní trh a obchod. Vymáhat společná cla, odvody a poplatky pro všechny výrobky po skončení stanovených přechodných období.
      Zajistit plné provádění plánu celní reformy pro dosažení vysoké úrovně správní kapacity.
      Odvětvové politiky
      Průmysl a malé a střední podniky:
      V Srbsku: Provádět Evropskou chartu pro malé a střední podniky. Racionalizovat složitou organizaci Obchodní komory. Vytvořit systém pro usnadnění přístupu nevládních organizací k malým úvěrům.
      V Černé Hoře: Provádět Evropskou chartu pro malé a střední podniky. Pokračovat ve vývoji a zřízení národního záručního fondu. Dále rozvíjet dialog mezi vládou a soukromým sektorem, včetně pomoci Agentury pro malé a střední podniky, zřízením formálního fóra pro poradenství a prosazování podnikatelských zájmů.
      Telekomunikace:
      Provést a uplatňovat nový rámec EU pro elektronické komunikace.
      Zemědělství:
      V Srbsku: Dále budovat správní kapacitu pro vytváření a provádění politiky. Vytvořit a zahájit provádění politiky rozvoje venkova. Pokračovat v posilování veterinárních, hygienických a rostlinolékařských právních předpisů a předpisů o bezpečnosti potravin a kontrolách, včetně laboratoří pro víno. Zlepšit nakládání s odpady a snížit znečištění způsobené zemědělstvím.
      V Černé Hoře: Přijmout celkovou strategii zahrnující zemědělství, rozvoj venkova, rybolov, rostlinolékařské záležitosti. Zvýšit budování kapacit ministerstva zemědělství. Přijmout zákon o rostlinolékařských záležitostech.
      Doprava:
      V Srbsku: Přijmout a provádět strategii pro dopravní politiku (silniční, železniční, leteckou a vodní). Posílit budování kapacit, včetně vypracování projektu pro velké investice. Vyčlenit dostatečné zdroje pro údržbu dopravních infrastruktur a institucí.
      V Černé Hoře: Vyčlenit dostatečné zdroje pro údržbu dopravních infrastruktur a institucí.
      Energetika:
      V obou republikách: Přijmout právní předpisy pro odvětví energetiky včetně dlouhodobé strategie pro energetickou politiku udržitelnou z hlediska ochrany životního prostředí.
      V Srbsku: Zajistit rozčlenění s cílem restrukturalizace a privatizace. Zřídit nezbytné institucionální struktury: provozovatel přenosové soustavy, provozovatel trhu a energetická regulační agentura. Pokračovat v utváření regionálního energetického trhu (včetně studií proveditelnosti vzájemných propojení).
      V Černé Hoře: Posílit energetickou regulaci. Dokončit restrukturalizaci a liberalizaci vnitřního energetického trhu; privatizovat nebo umožnit rozvoj veřejných a soukromých partnerství v tomto odvětví.
      Životní prostředí:
      V obou republikách: Přijmout a uplatňovat právní předpisy o hodnocení vlivu na životní prostředí v souladu s acquis EU.
      V Srbsku: Přijmout a zahájit provádění strategie proti znečištění ovzduší (zejména elektrárnami), vody (odpadními vodami) a půdy (tuhými odpady); posilovat správní kapacitu, zejména pokud jde o plánování, povolování, inspekci, monitorování a řízení projektů. Vypracovat víceletý plán pro finanční investice podle vyčíslení nákladů a realistických zdrojů veřejného a soukromého financování.
      V Černé Hoře: Vypracovat celkovou strategii pro ochranu životního prostředí (odpadní vody, tuhé odpady, ovzduší) s cílem přijmout právní rámec pro ochranu životního prostředí přibližující se acquis EU a zřídit agenturu na ochranu životního prostředí.
      Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí

         Pokračovat v restrukturalizaci policie: zajistit zodpovědnost; reformovat policejní výcvik; zajistit spolupráci mezi donucovacími orgány.
      Správa hranic:
      V obou republikách: Na základě politiky na svazové úrovni rozvíjet technickou infrastrukturu a kapacity lidských zdrojů pro provádění politiky ucelené správy hranic včetně posilování pohraniční policie a celních služeb. Zlepšit přeshraniční prostředky pomocí nových hraničních přechodů.
      Boj proti organizované trestné činnosti, nedovolenému obchodování, drogám a praní peněz:
      V obou republikách: Vypracovat účinný systém ochrany svědků, který začlení nejen republikové, ale i regionální prvky. Zesílit boj proti hospodářské a finanční kriminalitě (včetně praní peněz a padělání měn), podvodu a korupci a zdokonalit související vnitrostátní právní předpisy.
      V Srbsku: Posílit budování kapacit ministerstva vnitra (zejména ředitelství pro organizovanou trestnou činnost). Vypracovat postupy a předpoklady k sdílení zpravodajství mezi agenturami. Vypracovat účinný systém ochrany svědků, který začlení nejen republikové, ale i regionální prvky. Zřídit finanční vyšetřovací jednotku na ministerstvu financí.
      V Černé Hoře: Zvýšit správní a soudní kapacitu pro uplatňování nového trestního zákoníku, pokud jde o organizovanou trestnou činnost. Posílit jednotku na ministerstvu vnitra pro boj proti organizované trestné činnosti a zajistit spolupráci všech donucovacích orgánů.
      KOSOVO,
      JAK BYLO VYMEZENO REZOLUCÍ RB OSN č. 1244
      KRÁTKODOBÉ PRIORITY
      Obecné priority

                  —

                     K zajištění stabilní budoucnosti pro bezpečné, demokratické a mnohonárodnostní Kosovo docílit podstatného pokroku ve splňování standardů pro Kosovo, které byly představeny zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN a zástupci prozatímních samosprávných institucí v prosinci 2003 a potvrzeny Radou bezpečnosti OSN. Zejména provést konkrétní akce stanovené v plánu pro provádění standardů pro Kosovo zahrnujícím:

                              —

                              fungování demokratických institucí,

                              —

                              právní stát,

                              —

                              svobodu pohybu,

                              —

                              udržitelné návraty a práva společenství a jejich členů,

                              —

                              hospodářství,

                              —

                              vlastnická práva,

                              —

                              dialog s Bělehradem,

                              —

                              kosovské ochranné sbory.

            Kromě výše uvedené obecné priority je potřeba se zaměřit na tyto doplňkové priority:
      Politická situace
      Demokracie a právní stát

                  —

                     Prozatímní samosprávné instituce musí přijmou veškerá nezbytná opatření, která požaduje Prozatímní správa OSN v Kosovu, aby překonaly následky událostí z března 2004 a zaměřily se na jejich příčiny. Bezprostředními prioritami musí být výslovné odsouzení násilí proti menšinovým společenstvím, zajištění bezpečnosti všech společenství, usnadnění návratu vysídlených osob, obnova a rekonstrukce zničených nemovitostí, včetně historických a náboženských památek, a plná spolupráce s UNMIK-KFOR, aby byly odpovědné osoby postaveny před soud.
                  Prozatímní samosprávné instituce musí prokázat svou plnou a bezpodmínečnou oddanost mnohonárodnostnímu Kosovu, zejména s ohledem na ochranu a podporu práv menšinových společenství, rovnou bezpečnost, svobodu pohybu a udržitelný návrat pro všechny obyvatele Kosova.

                  —

                     Slučitelnost s EU: Rozvíjet orientaci politické činnosti kosovské vlády na EU ustavením v úřadu předsedy vlády mechanismu pro účinné ověřování slučitelnosti vládních politik a návrhů zákonů s principy EU; rozvíjet na ministerské úrovni a u Kosovského shromáždění předpoklady k zajištění slučitelnosti s EU.

                  —

                     Boj proti korupci a organizovanému zločinu: Účinně zlepšit spolupráci mezi UNMIK a prozatímními samosprávnými institucemi za účelem provádění politiky „nulové tolerance“ proti korupci, zejména poskytnutím veškeré nezbytné podpory vyšetřování prováděných OLAF a OIOS (útvar vnitřní kontroly OSN).

            Regionální a mezinárodní spolupráce

                  —

                     Zajistit úzkou spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii

                  —

                     Posílit regionální spolupráci. Další integrace do regionální sítě dohod o volném obchodu v rámci stabilizačního paktu Memoranda o porozumění o liberalizaci a podpoře obchodu v jihovýchodní Evropě, v souladu s rezolucí RB OSN č. 1244. Zahájit provádění Memoranda o porozumění pro rozvoj důležitých regionálních dopravních sítí v jihovýchodní Evropě, a zejména přijmout opatření pro zřízení mechanismů spolupráce, mimo jiné pro Řídící výbor a Dopravní pozorovací stanici pro jihovýchodní Evropu. Pokračovat v plnění závazků přijatých na základě memorand z roku 2002 a 2003 k Aténskému procesu o regionálním energetickém trhu v jihovýchodní Evropě.

            Hospodářská situace
      Tržní hospodářství a strukturální reformy

                  —

                  Vymezit makroekonomické priority pro Kosovo v úzké spolupráci s IMF.

                  —

                  Revitalizovat privatizační proces za účelem hospodářského rozvoje a přitahovat vnitřní investice a vyvinout komplexní strategii k tomuto účelu.

            Správa veřejných financí

                  —

                  Vypracovat systémy a postupy technické podpory pro zajištění průhlednosti, účinnosti a lepší kontroly veřejných výdajů.

                  —

                  Stanovit účinné řízení pro odhalování, potírání a další šetření podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí s důsledky pro vnitrostátní a mezinárodní prostředky.

            Standardy EU
      Vnitřní trh a obchod

                  —

                  Pokračovat ve vypracování právního a koncepčního rámce pro obchod a strategické záměry související s obchodem, zajištění slučitelnosti s EU a WTO. Plně provádět nový celní zákoník. Přijmout zákon o vnitřním obchodu a zákon o obchodní inspekci.

            Odvětvové politiky
      —   Životní prostředí:
      Vypracovat souhrnný akční plán pro ochranu životního prostředí, zejména v souvislosti s otázkami veřejného zdraví, s cílem sblížení s acquis EU.
      Přijmout a uplatňovat právní předpisy o hodnocení vlivu na životní prostředí v souladu s acquis EU.
      —   Doprava:
      Vypracovat a přijmout rámec dopravní politiky pro dopravu včetně postupného rozvoje strategie kombinované dopravy.
      Rozvíjet civilního provozovatele letiště v Prištině, jeho zaměstnance a vybavení a zajistit odpovídající úroveň bezpečnosti a řádné a odpovědné řízení.
      —   Energetika:
      Zřídit účinné a fungující struktury vedení v energetickém sektoru za účelem zajištění rentability a udržitelnosti Kosovské elektrické společnosti, zejména podstatným zvýšením vybraných příjmů.
      Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí

                  —

                  Uplatňovat nový trestní zákoník a trestní řád.

            STŘEDNĚDOBÉ PRIORITY
      Politická situace
      Demokracie a právní stát

                  —

                     Zlepšit slučitelnost s EU: Posílit kapacitu všech institucí v Kosovu přijímat a účinně vymáhat politiky a právní předpisy slučitelné s EU, zejména posílením struktur zabývajících se evropskou integrací v rámci procesu stabilizace a přidružení.

                  —

                     Posílit reformu veřejné správy: Provádět reformu veřejné správy s cílem zefektivnit veřejnou správu a vybudovat profesionální a odpovědnou veřejnou službu, která by přilákala a udržela kvalifikované zaměstnance. Zlepšovat schopnost místní správy poskytovat služby ve svých obvodech spravedlivým a účinným způsobem.

                  —

                     Posílit reformu soudnictví: Posilovat soudní a donucovací orgány, zejména zlepšením infrastruktury, vybavení a vzdělávání. Přeměnit Kosovský soudní ústav na životaschopnou instituci příslušnou pro vzdělávání soudců. Zajistit životaschopnost celkového systému právní pomoci pro Kosovo. Zlepšit systém vězeňství se zvláštním zřetelem na řízení, odborné vzdělávání a systémy znovuzačleňování.

                  —

                     Boj proti korupci: Provádět souhrnnou protikorupční strategii zahrnující preventivní opatření a účinné vyšetřování a trestní stíhání, zejména posilováním místní kapacity, v souladu se standardy Rady Evropy.

            Lidská práva a ochrana menšin

                  —

                     Veřejný ochránce práv: Zajistit životaschopnost a trvalou nezávislost úřadu veřejného ochránce práv v Kosovu.

                  —

                     Dále rozvíjet svobodu projevu: Zajistit dlouhodobou životaschopnost veřejnoprávního rozhlasu a televize a jeho předpoklady plnit úlohu rozhlasu a televize veřejné služby pro všechna společenství.

                  —

                     Zlepšit ochranu menšin: Zajistit životaschopnost menšinových společenství a jejich nediskriminační účast v kosovské společnosti, zejména zřízením nezbytného rámce pro zajištění nestranného poskytování veřejných a všeobecných služeb.

            Hospodářská situace
      Tržní hospodářství a strukturální reformy

                  —

                  Zajistit rentabilitu kapacity hospodaření s úvěry a dluhem.

                  —

                  Vypracovat záruční mechanismy proti politickým rizikům za účelem přilákání zahraničních investic.

                  —

                  Dále rozvíjet regulativní rámec pro veřejné služby s ohledem na mezinárodní standardy a standardy EU, zejména přijetím a uplatňováním podpůrných právních předpisů, postupů a obecných směrů. Posilovat správní kapacitu regulátorů. Zajistit, aby regulátoři měli vhodné místní zaměstnance a rozvíjeli jejich profesionální dovednosti a technické vybavení pro plnění jejich funkcí.

                  —

                  Rozvíjet kapacitu bankovního sektoru pro poskytování dlouhodobého financování hospodářství.

                  —

                  Rozvíjet sociální politiku na podporu zaměstnanosti a sociální soudržnosti, za účelem potírat chudobu a sociální vyloučení, dále zlepšit sociální normy a vypracovat účinné systémy sociální ochrany.

                  —

                  Zvýšit úsilí k zajištění slučitelnosti statistického systému se standardy EU.

            Správa veřejných financí

                  —

                  Rozvíjet kapacitu daňové správy za účelem zvýšení příjmů neplynoucích z cel (přímé a nepřímé daně) pomocí postupného rozvoje daňového systému podle standardů EU. Zahájit revizi stávajících daňových právních předpisů a vypracovat a provádět realistický akční plán za účelem postupného posilování správní kapacity daňové správy.

                  —

                  Zajistit rentabilitu rozpočtového cyklu zejména vybudováním kapacity pro sestavování a plnění rozpočtu. Rozvíjet schopnost Kosovského shromáždění účinně se účastnit procesu veřejných financí. Zajistit plynulé výdaje v rámci rozpočtového roku a zásadu přenosu pro nevynaložené prostředky.

            Standardy EU
      Vnitřní trh a obchod

                  —

                  Postupně pokračovat ve sbližování právních předpisů Kosova se všemi hledisky acquis EU v oblasti práva obchodních společností.

            Odvětvové politiky
      —   Zemědělství:
      Rozvíjet regulativní rámec a odpovídající mechanismy pro zajištění bezpečnosti potravin a zlepšených rostlinolékařských kontrol v souladu s odpovídajícími normami EU, rovněž za účelem zlepšení vývozních příležitostí Kosova. Rozvíjet politický a právní rámec za účelem podpory rentabilní půdní reformy. Podporovat ochranu zemědělské půdy proti neplánovanému rozvoji měst.
      —   Životní prostředí:
      Přijmout a provádět akční plán pro ochranu životního prostředí s cílem přiblížení s acquis EU.
      —   Doprava:
      Provádět rámec dopravní politiky pro dopravu včetně postupného rozvoje vícemodální dopravní strategie.
      —   Energetika:
      Rozvíjet politický rámec pro veřejno-soukromá partnerství a smíšené investice v odvětví energetiky.
      Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí

                  —

                  Posilovat spolupráci mezi agenturami správy hranic a posilovat kapacitu pro uplatňování veterinárních a rostlinolékařských norem jako součásti uceleného systému správy hranic.

         (1)  Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2415/2001 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 3).

         (2)  Nezahrnující Kosovo, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.


title: 2010/237/: Rozhodnutí Komise ze dne 27. dubna 2010 , kterým se mění rozhodnutí 2009/379/ES o stanovení částek, které jsou v souladu s nařízeními Rady (ES) č. 1782/2003, (ES) č. 378/2007, (ES) č. 479/2008 a (ES) č. 73/2009 vyčleněny Evropskému zemědělskému fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a částek, které jsou vyčleněny pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF)

text:
               28.4.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 106/16

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 27. dubna 2010,
   kterým se mění rozhodnutí 2009/379/ES o stanovení částek, které jsou v souladu s nařízeními Rady (ES) č. 1782/2003, (ES) č. 378/2007, (ES) č. 479/2008 a (ES) č. 73/2009 vyčleněny Evropskému zemědělskému fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a částek, které jsou vyčleněny pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF)
   (2010/237/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na čl. 12 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Komise 2009/379/ES (2) stanoví částky, které jsou podle čl. 10 odst. 2 a článku 143d nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (3), čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 378/2007 (4), článku 190a nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) a čl. 9 odst. 1, čl. 10 odst. 3 a článků 134 a 135 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (6) vyčleněny Evropskému zemědělskému fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a částky, které jsou vyčleněny pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF).

               (2)

               Rozhodnutí Komise 2009/780/ES ze dne 22. října 2009, kterým se stanoví čisté částky vyplývající z uplatňování dobrovolného odlišení v Portugalsku pro kalendářní roky 2010, 2011 a 2012 (7), bylo zrušeno rozhodnutím Komise 2010/235/EU (8) s cílem zohlednit rozhodnutí Portugalska neuplatňovat dobrovolnou modulaci.

               (3)

               Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2009/1005/EU (9), pokud jde o financování Plánu evropské hospodářské obnovy, byla dále snížena čistá částka dostupná pro výdaje EZZF v souladu s ustanoveními čl. 12 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005.

               (4)

               Rozhodnutí 2009/379/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Příloha rozhodnutí 2009/379/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 27. dubna 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 117, 12.5.2009, s. 10.

      (3)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (7)  Úř. věst. L 278, 23.10.2009, s. 59.

      (8)  Viz strana 12 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (9)  Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 26.

      PŘÍLOHA
      V příloze rozhodnutí 2009/379/ES se částky pro roky 2010, 2011, 2012 a 2013 nahrazují tímto:

                     (v milionech EUR)

                     Rozpočtový rok

                     Částky vyčleněné pro EZFRV

                     Ustanovení čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005

                     Čistý zůstatek pro výdaje EZZF

                     Ustanovení čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003

                     Ustanovení článku 143d nařízení (ES) č. 1782/2003

                     Ustanovení čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009

                     Ustanovení článku 134 nařízení (ES) č. 73/2009

                     Ustanovení článku 135 nařízení (ES) č. 73/2009

                     Ustanovení článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009

                     Ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 378/2007

                     Ustanovení čl. 190a odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007

                     „2010

                     1 867,1

                     22

                     397

                     82,11

                     501,821534

                     44 275,968466

                     2011

                     2 095,3

                     22

                     484

                     51,6

                     374,9

                     122,61

                     44 466,59

                     2012

                     2 355,3

                     22

                     484

                     51,6

                     347,3

                     122,61

                     44 710,19

                     2013

                     2 640,9

                     22

                     484

                     51,6

                     313,9

                     122,61

                     44 938,99“


title: 2012/298/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 7. června 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

text:
               12.6.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 151/3

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 7. června 2012
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
   (2012/298/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol 31 k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) obsahuje zvláštní ustanovení a úpravu týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               (2)

               Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 940/2011/EU ze dne 14. září 2011 o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (3).

               (3)

               Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2012.

               (4)

               Postoj, který má Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP, by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem jeho přijetí.

      V Lucemburku dne 7. června 2012.

            Za Radu

            předseda

         M. BØDSKOV

      (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 246, 23.9.2011, s. 5.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2012
      ze dne …,
      kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
      SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 940/2011/EU ze dne 14. září 2011 o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (1).

                  (2)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2012,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Článek 5 Protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:

                  1)

                  Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
                  „5.   Státy ESVO se účastní programů a akcí Společenství uvedených v odst. 8 v prvních dvou odrážkách od 1. ledna 1996, programu uvedeného v odst. 8 třetí odrážce od 1. ledna 2000, programu uvedeného v odst. 8 čtvrté odrážce od 1. ledna 2001, programů uvedených v páté a šesté odrážce od 1. ledna 2002, programů uvedených v odst. 8 sedmé a osmé odrážce od 1. ledna 2004, programů uvedených v odst. 8 deváté, desáté a jedenácté odrážce od 1. ledna 2007, programu uvedeného v odst. 8 dvanácté odrážce od 1. ledna 2009 a programu uvedeného v odst. 8 třinácté odrážce od 1. ledna 2012.“

                  2)

                  V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:

                              „—

                                 32011 D 0940: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 940/2011/EU ze dne 14. září 2011 o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (Úř. věst. L 246, 23.9.2011, s. 5).“

            Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne … za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP byla učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
      Použije se ode dne 1. ledna 2012.
      Článek 3
      Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne … .

               Za Smíšený výbor EHP

               předseda nebo předsedkyně

               tajemníci Smíšeného výboru EHP

         (1)  Úř. věst. L 246, 23.9.2011, s. 5.

         (2)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


title: 2007/792/ES: Rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 26. listopadu 2007 , kterým se mění rozhodnutí 2005/446/ES o stanovení konečného data pro závazky z 9. Evropského rozvojového fondu (ERF)

text:
               6.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 320/31

      ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍCH V RADĚ,
   ze dne 26. listopadu 2007,
   kterým se mění rozhodnutí 2005/446/ES o stanovení konečného data pro závazky z 9. Evropského rozvojového fondu (ERF)
   (2007/792/ES)
   ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a revidovanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) (dále jen „dohoda o partnerství AKT-ES“),
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) (3), a zejména na článek 33a uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správní pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT-ES (4) (dále jen „vnitřní dohoda o 9. ERF“), a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedené dohody,
   s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (5) (dále jen „vnitřní dohoda o 10. ERF“),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 2005/446/ES ze dne 30. května 2005 (6) stanoví, že datem, po kterém již nebudou poskytovány prostředky z 9. Evropského rozvojového fondu (dále jen „ERF“) spravované Komisí, úrokové příspěvky spravované Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) a úrokové výnosy z uvedených přídělů, je 31. prosinec 2007.

               (2)

               Z tohoto obecného pravidla se v bodě 4 přílohy Ib (7) (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-ES stanoví výjimka pro zůstatky a prostředky uvolněné po 31. prosinci 2007 podle systému pro stabilizaci výnosů z vývozu základních zemědělských produktů (STABEX) v rámci evropských rozvojových fondů předcházejících 9. ERF a výjimka pro nevyčerpané zůstatky a vrácené částky přidělené na financování investičního nástroje, vyjma souvisejících úrokových příspěvků.

               (3)

               Týž bod 4 dále stanoví, že prostředky mohou být přiděleny i po 31. prosinci 2007 k zajištění funkčnosti správy EU a k úhradě průběžných nákladů na zabezpečení probíhajících projektů až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost.

               (4)

               Je možné, že 10. ERF vstoupí v platnost až po 1. lednu 2008.

               (5)

               Rozhodnutí 2005/446/ES a bod 4 přílohy Ib dohody o partnerství AKT-ES je třeba uvést v soulad.

               (6)

               Z důvodu vyšší moci došlo ve francouzských zámořských zemích a územích v oblasti Tichomoří, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy, k šestiměsíčnímu zpoždění při přípravě projektů a programů financovaných z prostředků 9. ERF dostupných po rozhodnutí Komise K(2007) 3856 ze dne 16. srpna 2007 o přezkumu v polovině období, které dané prostředky přerozděluje,

         ROZHODLI TAKTO:
   Jediný článek
   Články 1 a 2 rozhodnutí 2005/446/ES se nahrazují tímto:

      „Článek 1
      1.   Datum, po kterém již nejsou přidělovány prostředky z 9. ERF spravované Komisí, se stanoví na 31. prosince 2007, s výjimkou zůstatků a prostředků uvolněných podle systému pro stabilizaci výnosů z vývozu základních zemědělských produktů (STABEX) v rámci evropských rozvojových fondů předcházejících 9. ERF a zůstatků z prostředků 9. ERF přidělených na financování iniciativ uvedených v jednotném programovém dokumentu zámořských zemí a území v oblasti Tichomoří. Toto datum může být případně přezkoumáno.
      2.   Zůstatky a prostředky uvolněné po dni 31. prosince 2007 podle systému pro stabilizaci výnosů z vývozu základních zemědělských produktů (STABEX) v rámci evropských rozvojových fondů předcházejících 9. ERF jsou převedeny do 10. ERF a přiděleny příslušným národním orientačním programům dotčených států AKT a zámořských zemí a území. Datum, po kterém již nejsou přidělovány prostředky z 9. ERF spravované Komisí k financování iniciativ uvedených v jednotném programovém dokumentu zámořských zemí a území v oblasti Tichomoří, se stanoví na 30. června 2008.
      3.   Pokud den vstupu v platnost 10. ERF připadne na datum pozdější než 31. prosince 2007, mohou být v období mezi 31. prosincem 2007 a dnem vstupu v platnost 10. ERF zůstatky z 9. ERF či z předchozích evropských rozvojových fondů a prostředky uvolněné z projektů v rámci těchto ERF přiděleny za předpokladu, že budou použity výhradně k zajištění funkčnosti správy EU a k úhradě průběžných nákladů na zabezpečení probíhajících projektů až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost.
      4.   Úrokové výnosy z přídělů ERF se až do vstupu 10. ERF v platnost použijí k pokrytí nákladů spojených s uplatňováním zdrojů 9. ERF v souladu s článkem 9 vnitřní dohody o 9. ERF, zatímco poté budou vyhrazeny jako zdroje na podporu výdajů souvisejících s ERF, jak je uvedeno v článku 6 vnitřní dohody o 10. ERF.
      Článek 2
      1.   Datum, po kterém již nejsou přidělovány úrokové příspěvky spravované Evropskou investiční bankou (EIB) určené k financování investičního nástroje za zvýhodněných podmínek, se stanoví buď na 31. prosince 2007, nebo na den vstupu 10. ERF v platnost, podle toho, co nastane později. Toto datum může být případně přezkoumáno.
      2.   Nevyčerpané zůstatky a vrácené částky přidělené na financování investičního nástroje spravovaného EIB, vyjma související úrokové příspěvky, jsou převedeny do 10. ERF a jsou i nadále vyhrazeny pro tento investiční nástroj.“

      V Bruselu dne 26. listopadu 2007.

            Za vlády členských států

            předseda

         J. SILVA

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2007/249/ES (Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33).

      (4)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (5)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (6)  Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 19.

      (7)  Příloha Ib, jak je obsažena v příloze rozhodnutí Rady ministrů AKT-ES č. 1/2006 (Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 22).


title: 2006/548/ES,Euratom: Rozhodnutí Komise ze dne  2. srpna 2006 , kterým se mění rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom

text:
               5.8.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 215/38

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 2. srpna 2006,
   kterým se mění rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom
   (2006/548/ES, Euratom)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 218 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 2 odst. 1 bezpečnostních předpisů Komise uvedených v příloze k rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (1) člen Komise odpovědný za bezpečnostní otázky přijme vhodná opatření, aby zajistil, že mimo jiné i externí smluvní partneři Komise dodržují při nakládání s utajovanými skutečnostmi EU v Komisi její bezpečnostní pravidla.

               (2)

               Ustanovení čl. 2 odst. 2 bezpečnostních předpisů Komise uvádí, že členské státy, ostatní orgány jakož i instituce, úřady a agentury zřízené Smlouvami nebo na jejich základě mohou získat utajované skutečnosti EU pod podmínkou, že zajistí, aby mimo jiné externí smluvní partneři členského státu v rámci úřadoven a prostor uvedených subjektů při práci s utajovanými skutečnostmi dodržovali pravidla zcela odpovídající bezpečnostním pravidlům Komise.

               (3)

               Bezpečnostní předpisy Komise v současné době neobsahují ustanovení o uplatňování základních zásad a minimálních norem z nich vyplývajících v případě, kdy Komise na externí subjekty smlouvou nebo grantovou dohodou přenáší úkoly, jež se týkají, představují a/nebo obsahují utajované skutečnosti EU.

               (4)

               Je proto třeba zapracovat v tomto směru do bezpečnostních předpisů Komise a do bezpečnostních pravidel k nim připojených specifické a společné minimální normy.

               (5)

               Členské státy by tyto společné minimální normy měly také dodržovat, a to v případě opatření, která mají být přijata podle vnitrostátních pravidel, pokud smlouvou nebo grantovou dohodou přenášejí na externí subjekty uvedené v čl. 2 odst. 2 bezpečnostních předpisů Komise úkoly, jež se týkají, představují a/nebo obsahují utajované skutečnosti EU.

               (6)

               Tyto společné minimální normy by se měly uplatňovat, aniž by byly dotčeny jiné příslušné akty, především směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (2), nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, které stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 (4) o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a zejména k článkům 106 a 107 tohoto nařízení,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Bezpečnostní předpisy Komise uvedené v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom se mění takto:

               1.

               V ustanovení čl. 2 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
               „Pokud se smlouva nebo grantová dohoda uzavřená mezi Komisí a externím smluvním partnerem nebo příjemcem týká zpracování utajovaných skutečností EU v prostorách smluvního partnera nebo příjemce, musí být opatření, která má tento smluvní partner nebo příjemce přijmout, aby při nakládání s utajovanými skutečnostmi EU zajistil dodržování pravidel uvedených v článku 1, nedílnou součástí smlouvy nebo grantové dohody.“

               2.

               Bezpečnostní pravidla stanovená v příloze k bezpečnostním předpisům Komise se mění takto:

                           a)

                           V oddílu 5.1 se v části I doplňuje tato věta:
                           „Tyto minimální normy se rovněž uplatní v případě, kdy Komise smlouvou nebo grantovou dohodou přenáší úkoly, jež se týkají, představují a/nebo obsahují utajované skutečnosti EU týkající se průmyslových nebo jiných subjektů: tyto společné minimální normy jsou uvedeny v oddílu 27 části II“.

                           b)

                           V části II přílohy tohoto rozhodnutí se doplňuje oddíl 27.

                           c)

                           V dodatku 6 jsou doplněny tyto zkratky:

                                       „DSA

                                       :

                                       stanovený bezpečnostní úřad (Designated Security Authority)

                                       FSC

                                       :

                                       bezpečnostní prověrka zařízení (Facility Security Clearance)

                                       FSO

                                       :

                                       bezpečnostní pracovník zařízení (Facility Security Officer)

                                       PSC

                                       :

                                       zaměstnanecká bezpečnostní prověrka (Personnel Security Clearance)

                                       SAL

                                       :

                                       bezpečnostní dopis (Security Aspects Letter)

                                       SCG

                                       :

                                       pokyny k utajení (Security Classification Guide)“.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 2. srpna 2006.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/70/ES, Euratom (Úř. věst. L 34, 7.2.2006, s. 32).

      (2)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Komise (ES) č. 2083/2005 (Úř. věst. L 333, 20.12.2005, s. 28).

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

      PŘÍLOHA

         „27.   SPOLEČNÉ MINIMÁLNÍ NORMY PRŮMYSLOVÉ BEZPEČNOSTI
         27.1   Úvod
         Tento oddíl se týká bezpečnostních aspektů průmyslových činností, které souvisejí se sjednáváním a udělováním smluv a grantových dohod, jimiž se úkoly týkající se, představující a/nebo obsahující utajované skutečnosti EU a jejich výkon přenáší na průmyslové a jiné subjekty, a to včetně předávání utajovaných skutečnostní EU a přístupu k nim během zadávání veřejných zakázek a výzev pro předkládání nabídek (v průběhu lhůty pro předkládání nabídek a jednání před uzavřením smlouvy).
         27.2   Definice
         Pro účely těchto společných minimálních norem se použijí tyto definice:

                     a)

                     ‚utajovaná smlouva‘: jakákoli smlouva nebo grantová dohoda o dodávce zboží, provedení stavebních prací, poskytnutí volných budov nebo poskytování služeb, jejíž výkon vyžaduje nebo znamená přístup k utajovaným skutečnostem EU nebo jejich vytvoření;

                     b)

                     ‚utajovaná subdodavatelská smlouva‘: smlouva, kterou uzavírá dodavatel nebo příjemce grantu s jiným dodavatelem (tj. subdodavatelem) ohledně dodávky zboží, provedení stavebních prací, poskytnutí budov nebo poskytování služeb, jejíž výkon vyžaduje nebo znamená přístup k utajovaným skutečnostem EU nebo jejich vytvoření;

                     c)

                     ‚dodavatel‘: hospodářský subjekt nebo právnická osoba, která má právní způsobilost uzavírat smlouvy nebo být příjemcem grantu;

                     d)

                     ‚stanovený bezpečnostní úřad (DSA)‘: úřad odpovědný Národnímu bezpečnostnímu úřadu (NBÚ) příslušného členského státu, který odpovídá za sdělování národní politiky v otázkách průmyslových tajemství průmyslovým nebo jiným subjektům a za vedení a pomoc při jejím provádění. Funkce DSA mohou být vykonávány NBÚ;

                     e)

                     ‚bezpečnostní prověrka zařízení (FSC)‘: správní rozhodnutí NBÚ/DSA, že zařízení může z bezpečnostního hlediska zajistit dostatečnou bezpečnostní ochranu utajovaných skutečností EU určitého stupně utajení a že jeho zaměstnanci, kteří musí mít přístup k utajovaným skutečnostem EU, mají vhodnou bezpečnostní prověrku a jsou poučeni o nutných bezpečnostních požadavcích pro přístup k utajovaným skutečnostem a jejich ochraně;

                     f)

                     ‚průmyslový a jiný subjekt‘: dodavatel nebo subdodavatel podnikající v oblasti dodávek zboží, provádění stavebních prací nebo poskytování služeb; může se jednat o průmyslové, obchodní, vědecké, výzkumné, vzdělávací nebo rozvojové subjekty nebo subjekty poskytující služby;

                     g)

                     ‚průmyslové tajemství‘: uplatňování ochranných opatření a postupů k předcházení ztrátám nebo vyzrazení utajovaných skutečností EU, které má k dispozici dodavatel nebo subdodavatel v rámci jednání před uzavřením smlouvy i při uzavírání utajované smlouvy, a k zjištění nebo nápravě takových ztrát nebo vyzrazení;

                     h)

                     ‚Národní bezpečnostní úřad (NBÚ)‘: orgán výkonné moci členského státu EU, který má v rámci tohoto členského státu úplnou odpovědnost v oblasti ochrany utajovaných skutečností EU;

                     i)

                     ‚celková úroveň bezpečnostní klasifikace smlouvy‘: rozhodnutí o stupni utajení úplné smlouvy nebo grantové dohody vycházející z utajení informace a/nebo materiálu, který má nebo může být vytvořen, předán nebo zpřístupněn na základě jakéhokoli prvku úplné smlouvy nebo grantové dohody. Celkový stupeň utajení smlouvy nesmí být nižší než nejvyšší stupeň utajení některého z jejích prvků; může však být vyšší díky spojení těchto prvků;

                     j)

                     ‚bezpečnostní dopis (SAL)‘: zvláštní smluvní podmínky vydané zadavatelem, které tvoří nedílnou součást utajované smlouvy, s níž souvisí přístup k utajovaným skutečnostem EU nebo jejich vytvoření, a které identifikují bezpečnostní požadavky nebo prvky utajované smlouvy, které vyžadují bezpečnostní ochranu;

                     k)

                     ‚pokyny k utajení‘: dokument, který popisuje utajované prvky programu, smlouvy nebo grantové dohody a určuje použitelné stupně utajení. SCG mohou být v průběhu realizace programu, smlouvy nebo grantové dohody rozšířeny a stupně utajení informací mohou být změněny nebo sníženy. SCG musí být součástí SAL.

               27.3   Organizace

                     a)

                     Komise může utajovanou smlouvou převést úkoly týkající se, představující a/nebo obsahující utajované skutečnosti EU na průmyslové nebo jiné subjekty v členském státě.

                     b)

                     Komise zajistí při zadávání utajovaných smluv splnění všech požadavků vyplývajících z těchto minimálních norem.

                     c)

                     Za účelem uplatňování těchto minimálních norem na průmyslová tajemství Komise zapojí příslušný NBÚ nebo více těchto příslušných úřadů. NBÚ může tyto úkoly převést na jeden nebo více DSA.

                     d)

                     Úplnou odpovědnost za ochranu utajovaných skutečností EU v průmyslovém nebo jiném subjektu má vedení těchto subjektů.

                     e)

                     Pokaždé, když se uzavírá utajovaná smlouva s dodavatelem nebo se subdodavatelem, která spadá do působnosti těchto minimálních norem, Komise a/nebo případně NBÚ/DSA bez zbytečného prodlení uvědomí NBÚ/DSA členského státu, ve kterém má dodavatel nebo subdodavatel sídlo.

               27.4   Utajované smlouvy a rozhodnutí o přidělení grantu

                     a)

                     Utajení smluv nebo grantových dohod musí zohlednit tyto zásady:

                                 —

                                 Komise v případě potřeby určuje takové prvky utajované smlouvy, které vyžadují ochranu a následné utajení; Komise při tom musí vzít do úvahy původní stupeň utajení, který původce informace stanovil před uzavřením utajované smlouvy,

                                 —

                                 celkový stupeň utajení smlouvy nesmí být nižší než nejvyšší stupeň utajení kteréhokoli z jejích prvků,

                                 —

                                 utajované skutečnosti EU vzniklé v rámci smluvních činností jsou utajovány podle pokynů k utajení,

                                 —

                                 Komise v případě potřeby, po konzultaci s původcem a po informování všech zúčastněných stran odpovídá za změnu celkového stupně utajení smlouvy nebo utajení kteréhokoli z jejích prvků,

                                 —

                                 utajované skutečnosti předané dodavateli nebo subdodavateli nebo vzniklé v rámci smluvní činnosti nesmí být použity k jiným účelům než těm, které jsou definovány v utajované smlouvě, a bez předchozího písemného souhlasu původce nesmí být sdělovány třetím stranám.

                     b)

                     Komise a NBÚ/DSA příslušných členských států odpovídají za to, aby dodavatelé a subdodavatelé, s nimiž byla uzavřena utajovaná smlouva obsahující utajované skutečnosti stupně utajení CONFIDENTIEL UE nebo vyššího stupně, přijali v souladu s vnitrostátními právními předpisy veškerá vhodná opatření k ochraně těchto utajovaných skutečností EU, které jim byly předány nebo které vznikly v rámci realizace utajované smlouvy. Nedodržení bezpečnostních požadavků může vyústit v rozvázání utajované smlouvy.

                     c)

                     Všechny průmyslové nebo jiné subjekty, s nimiž byla uzavřena utajovaná smlouva umožňující přístup k utajovaným skutečnostem stupně utajení CONFIDENTIEL UE nebo vyššího, musí být držiteli vnitrostátního FSC. FSC vydává NBÚ/DSA členského státu a potvrzuje jím, že příslušné zařízení může zajistit vhodnou bezpečnostní ochranu utajovaných skutečností EU, která bude odpovídat danému stupni utajení.

                     d)

                     Pokud je uzavřena utajovaná smlouva, bezpečnostní pracovník zařízení (FSO) jmenovaný řídícími pracovníky dodavatele nebo subdodavatele odpovídá za podání žádosti o zaměstnanecké bezpečnostní prověrky (PSC) pro všechny osoby zaměstnané průmyslovým nebo jiným subjektem se sídlem v členském státě EU, jejichž úkoly vyžadují přístup k informacím stupně utajení CONFIDENTIEL UE nebo vyššího, které jsou předmětem utajované smlouvy; uvedené prověrky vydává NBÚ/DSA tohoto členského státu podle vnitrostátních právních předpisů.

                     e)

                     Utajované smlouvy musí obsahovat SAL definované v bodu 27.2 písm. j). SAL musí obsahovat SCG.

                     f)

                     Před zahájením vyjednávacího řízení směřujícího k uzavření utajované smlouvy Komise kontaktuje NBÚ/DSA členského státu, ve kterém má dotčený průmyslový nebo jiný subjekt sídlo, za účelem získání potvrzení, že tento subjekt je držitelem platné prověrky FSC, která odpovídá stupni utajení smlouvy.

                     g)

                     Zadavatel nesmí uzavřít utajovanou smlouvu se zvoleným hospodářským subjektem dříve, než obdrží platnou prověrku FSC.

                     h)

                     Pokud tak nestanoví vnitrostátní právní předpisy členského státu, prověrka FSC se nevyžaduje v případě smluv obsahujících informace stupně utajení RESTREINT UE.

                     i)

                     Výzvy k předkládání nabídek týkající se utajovaných smluv musí obsahovat požadavek, aby hospodářský subjekt, který nabídku nepředloží nebo není zvolen, vrátil ve stanovené lhůtě veškerou dokumentaci.

                     j)

                     Dodavatel bude pravděpodobně muset sjednávat utajované smlouvy se subdodavateli na různých úrovních. Dodavatel odpovídá za to, že jsou všechny subdodavatelské činnosti vykonávány v souladu se společnými minimálními normami obsaženými v tomto oddílu. Dodavatel však nesmí utajovanou skutečnost EU nebo materiál subdodavateli předat bez předchozího písemného souhlasu původce.

                     k)

                     Podmínky, na jejichž základě může dodavatel uzavřít subdodavatelskou smlouvu, musí být uvedeny v oznámení o veřejné zakázce nebo ve výzvě k předkládání nabídek a v utajované smlouvě. Bez výslovného písemného souhlasu Komise nemůže být subdodavatelská smlouva uzavřena se subjekty se sídlem ve státě, který není členem EU.

                     l)

                     V průběhu realizace utajované smlouvy Komise ve spolupráci s příslušným DSA/NBÚ monitorují dodržování všech těchto bezpečnostních předpisů. Jakékoli události, které by mohly ovlivnit bezpečnost, musí být nahlášeny podle ustanovení části II oddílu 24 těchto bezpečnostních pravidel. Jakákoli změna prověrky FSC nebo její odnětí musí být neprodleně sděleny Komisi a jakémukoli NBÚ/DSA, kterému bylo její udělení oznámeno.

                     m)

                     Pokud dojde k ukončení utajované smlouvy s dodavatelem nebo subdodavatelem, Komise a/nebo případně NBÚ/DSA bez zbytečného prodlení uvědomí NBÚ/DSA členského státu, ve kterém má dodavatel nebo subdodavatel sídlo.

                     n)

                     Dodavatelé a subdodavatelé budou dodržovat společné minimální normy obsažené v tomto oddílu a zachovávat důvěrnost utajovaných skutečností i po skončení nebo zrušení utajované smlouvy nebo utajované subdodavatelské smlouvy.

                     o)

                     V dopise SAL nebo v jiných příslušných předpisech upravujících bezpečnostní požadavky bude upraveno nakládání s utajovanými skutečnostmi po skončení utajované smlouvy.

                     p)

                     Povinnosti a podmínky uvedené v tomto oddílu se přiměřeně použijí na postupy přijímání rozhodnutí o přidělení grantu a zejména na příjemce těchto grantů. Rozhodnutí o přidělení grantu upraví veškeré povinnosti příjemce.

               27.5   Návštěvy
         Návštěvy pracovníků Komise v souvislosti s utajovanými smlouvami v průmyslových nebo jiných subjektech v členských státech, které provádějí utajované smlouvy, musí být organizovány ve spolupráci s příslušným NBÚ/DSA. Vzájemné návštěvy zaměstnanců průmyslových a jiných subjektů v rámci smlouvy týkající se utajovaných skutečností EU musí být organizovány mezi příslušnými NBÚ/DSA. Příslušné NBÚ/DSA, jichž se smlouva obsahující utajované skutečnosti EU týká, se mohou dohodnout na postupu, na základě něhož mohou být návštěvy zaměstnanců průmyslových a jiných subjektů organizovány přímo.
         27.6   Předávání a přenos utajovaných skutečností EU

                     a)

                     Pokud jde o předávání utajovaných skutečností EU, použijí se ustanovení části II oddílu 21 těchto bezpečnostních pravidel. Za účelem doplnění těchto pravidel se použije jakýkoli postup platný mezi členskými státy.

                     b)

                     Mezinárodní přenos utajovaných materiálů EU týkajících se utajovaných smluv se uskutečňuje v souladu s vnitrostátními postupy členských států. Při kontrole bezpečnostních opatření mezinárodních přenosů se použijí tyto zásady:

                                 —

                                 bezpečnost musí být zajištěna ve všech stádiích přenosu za všech okolností, a to z místa původu do místa konečného určení,

                                 —

                                 stupeň ochrany příslušné zásilky se určuje podle nevyššího stupně utajení materiálu, který zásilka obsahuje,

                                 —

                                 je-li to vhodné, získávají dopravní společnosti prověrku FSC. V těchto případech musí mít zaměstnanec, který se zásilkou nakládá, bezpečnostní prověrku podle těchto společných minimálních norem uvedených v tomto oddíle,

                                 —

                                 cesty jsou pokud možno realizovány z místa určení do místa určení bez přerušení a podle okolností co nejrychleji,

                                 —

                                 kdykoli je to možné, měly by cesty vést pouze po území členských států EU. Cesty po území státu, který není členem EU, by se měly využívat pouze na základě povolení NBÚ/DSA jak státu, který zásilku vyslal, tak státu, který je jejím příjemcem,

                                 —

                                 před jakýmkoli pohybem utajovaného materiálu EU musí vysílající subjekt vypracovat plán přenosu, který schvaluje příslušný NBÚ/DSA.“