title: 2013/759/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 12. prosince 2013 o přechodných řídících opatřeních pro ERF od 1. ledna 2014 do vstupu 11. Evropského rozvojového fondu v platnost

text:
               14.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 335/48

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 12. prosince 2013
   o přechodných řídících opatřeních pro ERF od 1. ledna 2014 do vstupu 11. Evropského rozvojového fondu v platnost
   (2013/759/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1),
   s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (2) (dále jen „vnitřní dohoda o 10. ERF“), a zejména na čl. 1 odst. 5 této dohody,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 1 odst. 5 vnitřní dohody o 10. ERF po 31. prosinci 2013 nemají být prostředky 10. ERF dále poskytovány, nerozhodne-li Rada na návrh Komise jednomyslně jinak.

               (2)

               Odstavec 5 přílohy Ib (víceletý finanční rámec na období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-EU stanoví, že prostředky 10. ERF, kromě částek přidělených na financování investičního nástroje a vyjma souvisejících úrokových příspěvků, nemají být po 31. prosinci 2013 dále přidělovány, nerozhodne-li Rada na návrh Komise jednomyslně jinak.

               (3)

               Článek 1 odst. 2 přílohy IIAa rozhodnutí o přidružení zámoří stanoví, že prostředky z 10. ERF nemají být po 31. prosinci 2013 dále přidělovány, pokud Rada nerozhodla na návrh Komise jednomyslně jinak.

               (4)

               Článek 13 odst. 3 vnitřní dohody o 10. ERF stanoví, že dohoda se uzavírá na stejnou dobu platnosti jako víceletý finanční rámec dohody o partnerství AKT-EU a má zůstat v platnosti po dobu nutnou pro úplné provedení všech operací financovaných v rámci dohody o partnerství AKT-EU, rozhodnutí o přidružení zámoří a uvedeného víceletého finančního rámce.

               (5)

               Organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost jsou popsány v nařízení Rady 2010/427/EU (3).

               (6)

               Je možné, že 11. ERF vstoupí v platnost až po 1. lednu 2014. Je proto vhodné navrhnout přechodná opatření („překlenovací nástroj“), která by měla být financována ze zůstatků a finančních prostředků uvolněných v rámci 10. a předešlých ERF, k zajištění dostupnosti prostředků na spolupráci se státy AKT a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ), jakož i na podporu výdajů, a to mezi lednem 2014 a dnem vstupu vnitřní dohody o 11. ERF v platnost,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do vstupu vnitřní dohody o 11. ERF v platnost jsou přechodná opatření ve formě akčních programů, individuálních opatření a zvláštních opatření pro partnery AKT, rozhodnutí o financování na podporu ZZÚ a konkrétních akčních programů pro podpůrné výdaje financována z překlenovacího nástroje, který se skládá z nepřidělených zůstatků z předešlých ERF a finančních prostředků uvolněných z projektů nebo programů v rámci těchto ERF. Z tohoto překlenovacího nástroje lze rovněž hradit granty na financování úrokových příspěvků a projektové technické pomoci poskytnuté Evropskou investiční bankou, jak je stanoveno v článcích 1, 2 a 4 přílohy II dohody o partnerství AKT-EU a v rozhodnutí o přidružení zámoří. Tato přechodná finanční opatření se zaměří na snazší provádění programových dokumentů a na plnění požadavků na pomoc při mimořádných událostech.
   Finanční prostředky uvolněné v rámci tohoto překlenovacího nástroje se zaúčtovávají v rámci 11. ERF. Příspěvky členských států stanovené v čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 8, 9. a 10. ERF se po vstupu vnitřní dohody o 11. ERF v platnost úměrně tomu sníží.
   Článek 2
   Při provádění překlenovacího nástroje se použije nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (4) a nařízení Rady (ES) č. 215/2008 (5).
   Článek 3
   Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2014 do vstupu vnitřní dohody o 11. ERF v platnost.

      V Bruselu dne 12. prosince 2013.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (3)  Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

      (4)  Nařízení Rady (ES) č. 617/2007 ze dne 14. května 2007 o provádění 10. Evropského rozvojového fondu podle dohody o partnerství AKT-ES (Úř. věst. L 152, 13.6.2007, s. 1).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/105 ze dne 14. dubna 2014 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o obecných zásadách účasti Ázerbájdžánské republiky na programech Unie

text:
               24.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 19/2

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/105
   ze dne 14. dubna 2014
   o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o obecných zásadách účasti Ázerbájdžánské republiky na programech Unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. června 2007 zmocnila Rada Komisi k jednání o Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé (1) o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o obecných zásadách účasti Ázerbájdžánské republiky na programech Unie (dále jen „protokol“).

               (2)

               Jednání byla uzavřena.

               (3)

               Cílem protokolu je stanovit finanční a technická pravidla, která Ázerbájdžánské republice umožní účastnit se některých programů Unie. Horizontální rámec stanovený protokolem je opatřením hospodářské, finanční a technické spolupráce, které umožňuje přístup k pomoci, zejména finanční pomoci, poskytované Unií v souladu s těmito programy. Tento rámec se vztahuje pouze na ty programy, u nichž příslušné zakládající právní akty účast Ázerbájdžánské republiky umožňují. Podpis a prozatímní provádění protokolu tudíž neznamená výkon pravomocí v rámci různých odvětvových politik uskutečňovaných prostřednictvím programů; k výkonu těchto pravomocí dochází při zavádění programů.

               (4)

               Protokol by měl být podepsán jménem Unie a měl by být prozatímně prováděn do dokončení postupů nezbytných pro jeho uzavření,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o obecných zásadách účasti Ázerbájdžánské republiky na programech Unie (dále jen „protokol“) se schvaluje jménem Unie s výhradou jeho uzavření.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Unie.
   Článek 3
   Protokol bude prozatímně prováděn ode dne podpisu (2) do dokončení postupů nezbytných pro jeho uzavření.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 14. dubna 2014.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 246, 17.9.1999, s. 3.

      (2)  Den podpisu protokolu zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1742 ze dne 20. září 2016 o uzavření jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a Královstvím Tonga o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               30.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 264/23

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1742
   ze dne 20. září 2016
   o uzavření jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a Královstvím Tonga o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise sjednala jménem Evropské unie dohodu s Královstvím Tonga o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (2)

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/2226 (2) byla dohoda podepsána a je prozatímně prováděna ode dne 21. listopadu 2015.

               (3)

               Dohoda zřizuje odborný smíšený výbor pro správu dohody. Unii v něm má zastupovat Komise, jíž by měli být nápomocni zástupci členských států.

               (4)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (6)

               Dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Královstvím Tonga o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty se schvaluje jménem Unie.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 8 odst. 1 dohody (5).
   Článek 3
   Komise, které jsou nápomocni zástupci členských států, zastupuje Unii v odborném smíšeném výboru zřízeném článkem 6 dohody.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 20. září 2016.

            Za Radu

            předseda

         I. KORČOK

      (1)  Souhlas ze dne 8. června 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2226 ze dne 26. října 2015 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Královstvím Tonga o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (Úř. věst. L 317, 3.12.2015, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2005/49/ES, Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 18. ledna 2005 o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora

text:
               25.1.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 21/13

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 18. ledna 2005
   o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora
   (2005/49/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora, ve znění rozhodnutí Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto protokolu,
   s ohledem na doporučení předsedy Soudního dvora ze dne 2. prosince 2004,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora upravuje zřízení výboru složeného ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.

               (2)

               Podle uvedeného odstavce 3 Rada rozhoduje na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o pravidlech fungování tohoto výboru. Je třeba provést toto ustanovení,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Pravidla fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora jsou obsažena v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. ledna 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 333, 9.11.2004, s. 7.

      PŘÍLOHA
      Pravidla fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora

                  1.

                  Výbor se skládá ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.

                  2.

                  Tyto osoby jsou jmenovány na dobu čtyř let. Po uplynutí tohoto období mohou být jmenovány opakovaně.

                  3.

                  Výboru předsedá jeden z jeho členů, jmenovaný k tomuto účelu Radou.

                  4.

                  Generální sekretariát Rady zajišťuje sekretariát výboru. Poskytuje administrativní zázemí nezbytné k práci výboru, včetně zajištění překladů dokumentů.

                  5.

                  Výbor je schopen se usnášet, pokud je přítomno alespoň pět jeho členů.
                  Výbor rozhoduje prostou většinou. V případě rovnosti hlasů je rozhodující hlas předsedy.

                  6.

                  Členům výboru, kteří za účelem výkonu svých funkcí cestují mimo své bydliště, se nahrazují jejich výdaje a poskytují se jim náhrady za podmínek stanovených v článku 6 nařízení Rady č. 422/67/EHS, č. 5/67/Euratom o platových poměrech předsedy a členů Komise, předsedy, soudců, generálních advokátů a tajemníka Soudního dvora a předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně (1).
                  Odpovídající náklady nese Rada.

         (1)  Úř. věst. 187, 8.8.1967, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1292/2004 (Úř. věst. L 243, 15.7.2004, s. 23).


title: Rozhodnutí Rady 2013/659/SZBP ze dne 15. listopadu 2013 , kterým se mění rozhodnutí 2010/231/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 306/15

         ROZHODNUTÍ RADY 2013/659/SZBP
   ze dne 15. listopadu 2013,
   kterým se mění rozhodnutí 2010/231/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. dubna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/231/SZBP (1) o omezujících opatřeních vůči Somálsku a o zrušení společného postoje 2009/138/SZBP.

               (2)

               Dne 24. července 2013 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 2111 (2013), kterou se mění zbrojní embargo uložené odstavcem 5 rezoluce 733 (1992) a podrobněji vymezené v odstavcích 1 a 2 rezoluce 1425 (2002), odstavci 12 rezoluce 1846 (2008), odstavci 11 rezoluce 1851 (2008) a odstavcích 33 až 38 rezoluce 2093 (2013).

               (3)

               Rozhodnutí 2010/231/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2010/231/SZBP se mění takto:

               1)

               V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Odstavce 1 a 2 se nevztahují na:

                           a)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční a jiné pomoci a výcviku, které souvisejí s vojenskými činnostmi a jsou určeny výlučně k podpoře nebo pro potřeby personálu Organizace spojených národů, mimo jiné mise OSN na pomoc Somálsku (UNSOM);

                           b)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční a jiné pomoci a výcviku, které souvisejí s vojenskými činnostmi a jsou určeny výlučně k podpoře nebo pro potřeby mise Africké unie v Somálsku (AMISOM);

                           c)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční a jiné pomoci, které jsou určeny výhradně k podpoře nebo pro potřeby strategických partnerů mise AMISOM působících výlučně podle strategické koncepce Africké unie ze dne 5. ledna 2012 (nebo podle následných strategických koncepcí Africké unie) a ve spolupráci a v koordinaci s misí AMISOM;

                           d)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a na přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční a jiné pomoci a výcviku, které souvisejí s vojenskými činnostmi a jsou určeny výlučně k podpoře nebo pro potřeby výcvikové mise EU (EUTM) v Somálsku;

                           e)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů, a přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční nebo jiné pomoci, určené výlučně pro potřeby členských států nebo mezinárodních, regionálních a subregionálních organizací provádějících na žádost somálské federální vlády opatření za účelem potlačení pirátství a ozbrojených útoků u pobřeží Somálska, která byla oznámena generálnímu tajemníkovi, a za podmínky, že všechna prováděná opatření jsou v souladu s platným mezinárodním humanitárním právem a právními předpisy v oblasti lidských práv;

                           f)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a na přímé nebo nepřímé poskytování technického poradenství, finanční a jiné pomoci a výcviku, které souvisejí s vojenskými činnostmi a jsou určeny výlučně k rozvoji bezpečnostních sil federální vlády Somálska a k zajišťování bezpečnosti somálského lidu, s výjimkou dodávek věcí, které jsou uvedeny v příloze II, za předpokladu, že Výboru pro sankce bylo nejpozději pět dnů předem učiněno oznámení podle odstavců 14 a 15 rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2111 (2013), a ve vhodných případech rovněž podle odstavce 4 tohoto článku;

                           g)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů uvedených v příloze II federální vládě Somálska na základě předchozího souhlasu udělovaného pro jednotlivé případy Výborem pro sankce;

                           h)

                           dodávky, prodej nebo převod ochranných oděvů, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážených do Somálska personálem OSN, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřebu;

                           i)

                           dodávky, prodej nebo převod nesmrtícího vojenského vybavení určeného výlučně pro humanitární nebo ochranné využití, které dodávající stát, mezinárodní, regionální nebo subregionální organizace oznámily pět dní předem – a výlučně pro informaci – Výboru pro sankce;

                           j)

                           dodávky, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu všech druhů a na přímé nebo nepřímé poskytování – členskými státy nebo mezinárodními, regionálními a subregionálními organizacemi – technického poradenství, finanční a jiné pomoci a výcviku, které souvisejí s vojenskými činnostmi, jejichž výlučným cílem je napomoci budování somálských institucí bezpečnostního sektoru, za předpokladu, že Výbor pro sankce do pěti pracovních dnů od obdržení příslušného oznámení o této pomoci předloženého poskytujícím členským státem, mezinárodní, regionální nebo subregionální organizací, nevydal zamítavé rozhodnutí.“

               2)

               Nadpis přílohy II se nahrazuje tímto:
               „Seznam věcí uvedených v čl. 1 odst. 3 písm. f) a g)“.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 15. listopadu 2013.

            Za Radu

            předseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Úř. věst. L 105, 27.4.2010, s. 17.


title: 2010/795/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 14. prosince 2010 , kterým se mění její jednací řád

text:
               22.12.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/47

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 14. prosince 2010,
   kterým se mění její jednací řád
   (2010/795/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na čl. 2 odst. 2 přílohy III jednacího řádu Rady (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 3 odst. 3 čtvrtého pododstavce protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvám, se až do 31. října 2014 při přijímání aktu Rady kvalifikovanou většinou na žádost kteréhokoli člena Rady ověří, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie vypočteného podle údajů o počtu obyvatel uvedených v článku 1 přílohy III jednacího Rady (dále jen „jednací řád“).

               (2)

               Podle čl. 2 odst. 2 přílohy III jednacího řádu upraví Rada s účinkem od 1. ledna každého roku údaje uvedené v článku 1 uvedené přílohy na základě údajů, které má Statistický úřad Evropské unie k dispozici k 30. září předchozího roku.

               (3)

               Jednací řád by proto měl být odpovídajícím způsobem upraven pro rok 2011,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Článek 1 přílohy III jednacího řádu se nahrazuje tímto:

      „Článek 1
      K provedení čl. 16 odst. 5 Smlouvy o EU a čl. 3 odst. 3 a 4 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních je celkový počet obyvatel každého členského státu na dobu od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 tento:

                  Členský stát

                  Počet obyvatel
                  (v tisících)

                  Německo

                  81 802,3

                  Francie

                  64 714,1

                  Spojené království

                  62 008,0

                  Itálie

                  60 340,3

                  Španělsko

                  45 989,0

                  Polsko

                  38 167,3

                  Rumunsko

                  21 462,2

                  Nizozemsko

                  16 575,0

                  Řecko

                  11 305,1

                  Belgie

                  10 827,0

                  Portugalsko

                  10 637,7

                  Česká republika

                  10 506,8

                  Maďarsko

                  10 014,3

                  Švédsko

                  9 340,7

                  Rakousko

                  8 375,3

                  Bulharsko

                  7 563,7

                  Dánsko

                  5 534,7

                  Slovensko

                  5 424,9

                  Finsko

                  5 351,4

                  Irsko

                  4 467,9

                  Litva

                  3 329,0

                  Lotyšsko

                  2 248,4

                  Slovinsko

                  2 047,0

                  Estonsko

                  1 340,1

                  Kypr

                  803,1

                  Lucembursko

                  502,1

                  Malta

                  413,0

                  Celkem

                  501 090,4

                  práh (62 %)

                  310 676,1“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2011.

      V Bruselu dne 14. prosince 2010.

            Za Radu

            předseda

         S. VANACKERE

      (1)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/798 ze dne 11. května 2015, kterým se Evropská komise zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu

text:
               22.5.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 127/19

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/798
   ze dne 11. května 2015,
   kterým se Evropská komise zmocňuje k jednání jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 3 a 4 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k tomu, že by Komise měla být zmocněna k jednání jménem Unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy (1) a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (2),
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Komise se zmocňuje, aby v oblastech, které spadají do pravomoci Unie a pro něž Unie přijala pravidla, jednala jménem Evropské unie o změnách Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, na konferencích smluvních stran úmluvy a setkáních smluvních stran protokolu v roce 2015 a 2016.
   Článek 2
   1.   Komise při jednání konzultuje zvláštní výbor určený Radou a řídí se směrnicemi Rady pro jednání uvedenými v dodatku k tomuto rozhodnutí.
   2.   Rada může obsah směrnic pro jednání uvedených v dodatku k tomuto rozhodnutí kdykoli přezkoumat. Za tímto účelem Komise informuje po každém zasedání Radu o výsledcích jednání a případně o jakémkoli problému, který během jednání vyvstane.
   Článek 3
   V případech, kdy předmět změn uvedených v článku 1 spadá do sdílené pravomoci Unie a členských států, by Komise a členské státy měly během vyjednávání úzce spolupracovat v zájmu zajištění jednoty při mezinárodním zastupování Unie a jejích členských států.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

      V Bruselu dne 11. května 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. DŪKLAVS

      (1)  Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 10.

      (2)  Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 21.


title: 2013/612/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Agentury pro evropský GNSS na rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/312

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 17. dubna 2013
   o uzavření účtů Eurojustu za rozpočtový rok 2011
   (2013/605/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Eurojustu za rozpočtový rok 2011,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Eurojustu za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi Eurojustu (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (4), a zejména na článek 36 tohoto rozhodnutí,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0072/2013),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Eurojustu za rozpočtový rok 2011;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí správnímu řediteli Eurojustu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 388, 15.12.2012, s. 180.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise (EU, Euratom) 2016/1201 ze dne 13. července 2016, kterým se jmenují členové dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

text:
               23.7.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 198/40

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE (EU, Euratom) 2016/1201
   ze dne 13. července 2016,
   kterým se jmenují členové dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)
   EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA A EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V čl. 15 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 se stanoví, že dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) se skládá z pěti nezávislých členů, kteří mají zkušenosti z vysoké soudní, vyšetřovací nebo podobné funkce související s oblastmi činnosti úřadu. Tyto osoby jmenuje vzájemnou dohodou Evropský parlament, Rada a Komise. Rozhodnutí o jmenování členů dozorčího výboru obsahuje rovněž rezervní seznam případných členů, kteří by v případě odstoupení z funkce, úmrtí nebo trvalé pracovní neschopnosti jednoho nebo několika členů dozorčího výboru tyto členy nahradili na zbývající část funkčního období.

               (2)

               Podle čl. 15 odst. 3 je funkční období členů dozorčího výboru pětileté a není obnovitelné. Střídavě se obměňují tři a dva členové, aby byly zachovány odborné schopnosti výboru.

               (3)

               Podle čl. 21 odst. 2 mají být služební povinnosti dvou členů dozorčího výboru vybraných losem ukončeny odchylně od čl. 15 odst. 3 první věty po uplynutí prvních 36 měsíců jejich funkčního období. Služební povinnosti dvou členů jmenovaných s platností od 23. ledna 2012 byly proto ukončeny dne 22. ledna 2015. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 zůstávají tito členové i po skončení funkčního období ve funkci do doby, než bude dokončen proces jmenování nových členů dozorčího výboru. Za účelem nahrazení těchto dvou členů by proto měli být jmenováni noví členové.

               (4)

               Evropský parlament, Rada a Komise po provedení výběrového řízení konstatovaly, že osoby, které mají být jmenovány členy a případnými členy dozorčího výboru, splňují požadavky na nezávislost a zkušenosti z vysoké soudní, vyšetřovací nebo podobné funkce související s oblastmi činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) stanovené v čl. 15 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   1.   Členy dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) jsou ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost jmenovány tyto osoby:

               —

               paní Colette DRINAN,

               —

               paní Grażyna Maria STRONIKOWSKA.

         2.   Členy dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) jsou ode dne 23. ledna 2017 jmenovány tyto osoby:

               —

               paní Maria Helena Pereira Loureiro Correia FAZENDA,

               —

               pan Petr KLEMENT,

               —

               pan Jan MULDER.

         3.   Pokud by některá z výše uvedených osob z dozorčího výboru odstoupila, zemřela nebo byla v trvalé pracovní neschopnosti, bude na zbývající část funkčního období okamžitě nahrazena osobou uvedenou na prvním místě následujícího seznamu, která ještě nenahradila člena dozorčího výboru:

               —

               pan Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA,

               —

               paní Anca JURMA,

               —

               paní Dobrinka MIHAYLOVA,

               —

               pan Gerhard JAROSCH,

               —

               paní Kalliopi THEOLOGITOU,

               —

               pan Antonio BALSAMO,

               —

               pan Angelo Maria QUAGLINI.

         Článek 2
   Při plnění svých úkolů nesmějí členové dozorčího výboru požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády ani orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury.
   Nesmějí jednat ve věci, na níž mají, přímo či nepřímo, jakékoliv osobní zájmy (zejména rodinné a finanční), které by mohly omezit jejich nezávislost.
   Členové dozorčího výboru jsou při výkonu funkce vázáni povinností služebního tajemství a touto povinností jsou nadále vázáni i po skončení mandátu.
   Článek 3
   Členům dozorčího výboru budou proplaceny výdaje vzniklé v souvislosti s plněním jejich úkolů. Členové dále obdrží denní náhradu za každý den strávený plněním těchto úkolů. Výši této náhrady a postup proplácení výdajů určí Komise.
   Článek 4
   Komise o tomto rozhodnutí informuje výše uvedené osoby a okamžitě také informuje všechny osoby nahrazující některého člena dozorčího výboru podle čl. 1 odst. 3.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 13. července 2016.

      V Bruselu dne 13. července 2016

            Za Evropský parlament

            předseda

         Martin SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         Peter KAŽIMÍR

            Za Komisi

            místopředsedkyně Komise

         Kristalina GEORGIEVA

      (1)  Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady 2005/191/SZBP ze dne 18. října 2004 o uzavření dohod mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí

text:
               14.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 67/1

         ROZHODNUTÍ RADY 2005/191/SZBP
   ze dne 18. října 2004
   o uzavření dohod mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení předsednictva,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podmínky účasti třetích států na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

               (2)

               Na základě zmocnění Rady ze dne 23. února 2004 sjednalo předsednictvo, kterému byl nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, dohody mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí.

               (3)

               Uvedené dohody by měly být schváleny,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohody mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvalují jménem Evropské unie.
   Znění dohod se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohody zavazující Evropskou unii.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 18. října 2004.

            Za Radu

         C.VEERMAN

            předseda

   DOHODA
   mezi Evropskou unií a Islandskou republikou o rámci pro účast Islandské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí
   EVROPSKÁ UNIE
   na straně jedné a
   ISLANDSKÁ REPUBLIKA
   na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

               (2)

               Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Islandská republika může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Islandské republiky.

               (3)

               Pokud se Evropská unie rozhodne uskutečnit vojenskou operaci pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, může Islandská republika vyjádřit svůj zásadní záměr zúčastnit se operace.

               (4)

               Evropská rada se na zasedání v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 dohodla na způsobech provádění ustanovení schválených na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 o zapojení evropských členských států NATO, které nejsou členskými státy EU, do akcí na řešení krizí vedených EU.

               (5)

               Podmínky účasti Islandské republiky na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

               (6)

               Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie ani předjímána konkrétní povaha rozhodnutí Islandské republiky o účasti na operaci EU pro řešení krize.

               (7)

               Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny případné stávající dohody, kterými se řídí účast Islandské republiky na již probíhající operaci EU pro řešení krize,

         SE DOHODLY TAKTO:
   ODDÍL I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Rozhodnutí o účasti
   1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Islandskou republiku k účasti na operaci EU pro řešení krize a po rozhodnutí Islandské republiky o účasti poskytne Islandská republika Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku.
   2.   Pokud Evropská unie rozhodne o uskutečnění vojenské operace pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, uvědomí Islandská republika Evropskou unii o každém úmyslu účastnit se této operace a následně poskytne informace o každém navrhovaném příspěvku.
   3.   Příspěvek Islandské republiky posuzuje Evropská unie na základě konzultace s Islandskou republikou.
   4.   Evropská unie poskytne Islandské republice co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku na společné náklady operace s cílem pomoci Islandské republice s přípravou nabídky.
   5.   Evropská unie sdělí výsledek posouzení Islandské republice dopisem s cílem zajistit účast Islandské republiky v souladu s touto dohodou.
   Článek 2
   Rámec
   1.   Islandská republika se přidruží ke společné akci, kterou Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem společným akcím nebo rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.
   2.   Příspěvkem Islandské republiky k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.
   Článek 3
   Postavení personálu a sil
   1.   Postavení personálu vyslaného Islandskou republikou v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Islandskou republikou v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil nebo mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje, pokud taková dohoda existuje.
   2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Islandskou republikou.
   3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Islandská republika pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize.
   4.   Islandská republika vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z jeho pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Islandská republika je příslušná pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli svému pracovníku v souladu se svými právními a správními předpisy.
   5.   Islandská republika se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se účastní, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   6.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o zřeknutí se nároků na náhradu škody v souvislosti s každou budoucí účastí Islandské republiky na operaci EU pro řešení krize a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   Článek 4
   Utajované informace
   1.   Islandská republika přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 (1), a s dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, nebo vedoucího mise EU, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.
   2.   Pokud EU a Islandská republika uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení takové dohody v rámci operace EU pro řešení krize.
   ODDÍL II
   USTANOVENÍ O ÚčASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO řEšENÍ KRIZÍ
   Článek 5
   Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize
   1.   Islandská republika zajistí, aby její personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své úkoly v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Islandská republika včas uvědomí vedoucího mise civilní operace EU pro řešení krize a Generální sekretariát Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k civilní operaci EU pro řešení krize.
   3.   Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Islandské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize předloží kopii tohoto osvědčení.
   Článek 6
   Linie velení
   1.   Personál vyslaný Islandskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   3.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.
   4.   Vedoucí mise velí civilní operaci EU pro řešení krize a zajišťuje její běžné řízení.
   5.   Islandská republika má v souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   6.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.
   7.   Islandská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování svého kontingentu v operaci. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Islandskou republikou, pokud bude Islandská republika stále přispívat k civilní operaci EU pro řešení krize ke dni ukončení operace.
   Článek 7
   Finanční hlediska
   1.   Islandská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace. Tím není dotčen článek 8.
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Islandská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení mise uvedené v čl. 3 odst. 1.
   Článek 8
   Příspěvek do operativního rozpočtu
   1.   Islandská republika přispívá na financování operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Islandské republiky do operativního rozpočtu je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace;
               nebo

               b)

               podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

         3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 nepřispívá Islandská republika na financování denních dávek vyplácených personálu členských států Evropské unie.
   4.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní;
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie.

         5.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize a příslušné správní orgány Islandské republiky podepíší dohodu o konkrétních podmínkách platby příspěvků Islandské republiky do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               dotyčnou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL III
   USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ
   Článek 9
   Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize
   1.   Islandská republika zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Personál vyslaný Islandskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné vojenské operace EU pro řešení krize.
   3.   Islandská republika včas uvědomí velitele operace EU o veškerých změnách své účasti na operaci.
   Článek 10
   Linie velení
   1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu veliteli operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svou pravomoc.
   3.   Islandská republika má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   4.   Po konzultacích s Islandskou republikou může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Islandské republiky.
   5.   Islandská republika jmenuje vysokého zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   Článek 11
   Finanční aspekty
   1.   Aniž je dotčen článek 12, nese Islandská republika veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 2 odst. 1 a v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (2).
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Islandská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1.
   Článek 12
   Příspěvek na společné náklady
   1.   Islandská republika přispívá na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Islandské republiky na společné náklady je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace;
               nebo

               b)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků všech států účastnících se operace.

         Při výpočtu podle odst. 2 písm. b), pokud Islandská republika přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, se použije poměr jejího personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. Jinak se použije poměr veškerého personálu přiděleného Islandskou republikou k celkovému personálu operace.
   3.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní;
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie.

         4.   Správce stanovený v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou a příslušné správní orgány Islandské republiky uzavřou dohodu. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               danou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL IV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 13
   Prováděcí opatření k dohodě
   Aniž jsou dotčeny čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a příslušné orgány Islandské republiky veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.
   Článek 14
   Neplnění závazků
   Jestliže jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, druhá strana má právo vypovědět tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.
   Článek 15
   Řešení sporů
   Spory o výklad nebo použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.
   2.   Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.
   3.   Tato dohoda bude přezkoumána do 1. června 2008 a následně každé tři roky.
   4.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.
   5.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

      V Bruselu dne 21. února 2005 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

            Za Evropskou unii

            Za Islandskou republiku

      (1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PŘÍLOHA
   ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ
   PROHLÁŠENÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ EU
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Islandské republice, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem z Islandské republiky při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří Islandské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků civilní operace EU pro řešení krize z Islandské republiky, kteří tento majetek používají.

         PROHLÁŠENÍ ISLANDSKÉ REPUBLIKY
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, bude Islandská republika, která uplatňuje společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize, kteří tento majetek používají.

         DOHODA
   Mezi Evropskou unií a Norským královstvím o rámci pro účast Norského království na operacích Evropské unie pro řešení krizí
   EVROPSKÁ UNIE
   na straně jedné a
   NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ
   na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

               (2)

               Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Norské království může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Norského království.

               (3)

               Pokud se Evropská unie rozhodne uskutečnit vojenskou operaci pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, může Norské království vyjádřit svůj zásadní záměr zúčastnit se operace.

               (4)

               Evropská rada se na zasedání v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 dohodla na způsobech provádění ustanovení schválených na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 o zapojení evropských členských států NATO, které nejsou členskými státy EU, do akcí na řešení krizí vedených EU.

               (5)

               Podmínky účasti Norského království na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

               (6)

               Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie ani předjímána konkrétní povaha rozhodnutí Norského království o účasti na operaci EU pro řešení krize.

               (7)

               Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny případné stávající dohody, kterými se řídí účast Norského království na již probíhající operaci EU pro řešení krize,

         SE DOHODLY TAKTO:
   ODDÍL I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Rozhodnutí o účasti
   1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Norské království k účasti na operaci EU pro řešení krize a po rozhodnutí Norského království o účasti poskytne Norské království Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku.
   2.   Pokud Evropská unie rozhodne o uskutečnění vojenské operace pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, uvědomí Norské království Evropskou unii o každém úmyslu účastnit se této operace a následně poskytne informace o každém navrhovaném příspěvku.
   3.   Příspěvek Norského království posuzuje Evropská unie na základě konzultace s Norským královstvím.
   4.   Evropská unie poskytne Norskému království co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku na společné náklady operace s cílem pomoci Norskému království s přípravou nabídky.
   5.   Evropská unie sdělí výsledek posouzení Norskému království dopisem s cílem zajistit účast Norského království v souladu s touto dohodou.
   Článek 2
   Rámec
   1.   Norské království se přidruží ke společné akci, kterou Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem společným akcím nebo rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.
   2.   Příspěvkem Norského království k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.
   Článek 3
   Postavení personálu a sil
   1.   Postavení personálu vyslaného Norským královstvím v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Norským královstvím v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil nebo mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje, pokud taková dohoda existuje.
   2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Norským královstvím.
   3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Norské království pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize.
   4.   Norské království vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z jeho pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Norské království je příslušné pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli svému pracovníku v souladu se svými právními a správními předpisy.
   5.   Norské království se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se účastní, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   6.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o zřeknutí se nároků na náhradu škody v souvislosti s každou budoucí účastí Norského království na operaci EU pro řešení krize a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   Článek 4
   Utajované informace
   1.   Norské království přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 (1), a s dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, nebo vedoucího mise EU, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.
   2.   Pokud EU a Norské království uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení takové dohody v rámci operace EU pro řešení krize.
   ODDÍL II
   USTANOVENÍ O ÚČASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ
   Článek 5
   Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize
   1.   Norské království zajistí, aby jeho personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své úkoly v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Norské království včas uvědomí vedoucího mise civilní operace EU pro řešení krize a Generální sekretariát Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k civilní operaci EU pro řešení krize.
   3.   Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Norského království jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize předloží kopii tohoto osvědčení.
   Článek 6
   Linie velení
   1.   Personál vyslaný Norským královstvím plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   3.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.
   4.   Vedoucí mise velí civilní operaci EU pro řešení krize a zajišťuje její běžné řízení.
   5.   Norské království má v souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   6.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize. v případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.
   7.   Norské království určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování svého kontingentu v operaci. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Norským královstvím, pokud bude Norské království stále přispívat k civilní operaci EU pro řešení krize ke dni ukončení operace.
   Článek 7
   Finanční hlediska
   1.   Norské království nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace. Tím není dotčen článek 8.
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Norské království, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení mise uvedené v čl. 3 odst. 1.
   Článek 8
   Příspěvek do operativního rozpočtu
   1.   Norské království přispívá na financování operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Norského království do operativního rozpočtu je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace;
               nebo

               b)

               podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

         3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 nepřispívá Norské království na financování denních dávek vyplácených personálu členských států Evropské unie.
   4.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud:

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní;
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie.

         5.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize a příslušné správní orgány Norského království podepíší dohodu o konkrétních podmínkách platby příspěvků Norského království do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               dotyčnou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL III
   USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ
   Článek 9
   Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize
   1.   Norské království zajistí, aby jeho síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Personál vyslaný Norským královstvím plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné vojenské operace EU pro řešení krize.
   3.   Norské království včas uvědomí velitele operace EU o veškerých změnách své účasti na operaci.
   Článek 10
   Linie velení
   1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu veliteli operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svou pravomoc.
   3.   Norské království má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   4.   Po konzultacích s Norským královstvím může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Norského království.
   5.   Norské království jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   Článek 11
   Finanční aspekty
   1.   Aniž je dotčen článek 12, nese Norské království veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 2 odst. 1 a v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (2).
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Norské království, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1.
   Článek 12
   Příspěvek na společné náklady
   1.   Norské království přispívá na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Norského království na společné náklady je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace,
               nebo

               b)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků všech států účastnících se operace.

         Při výpočtu podle odst. 2 písm. b), pokud Norské království přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, se použije poměr jeho personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. Jinak se použije poměr veškerého personálu přiděleného Norským královstvím k celkovému personálu operace.
   3.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní;
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie.

         4.   Správce stanovený v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou a příslušné správní orgány Norského království uzavřou dohodu. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               danou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL IV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 13
   Prováděcí opatření k dohodě
   Aniž jsou dotčeny čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a příslušné orgány Norského království veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.
   Článek 14
   Neplnění závazků
   Jestliže jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, druhá strana má právo vypovědět tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.
   Článek 15
   Řešení sporů
   Spory o výklad nebo použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.
   2.   Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.
   3.   Tato dohoda bude přezkoumána do 1. června 2008 a následně každé tři roky.
   4.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.
   5.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

      V Bruselu dne 3. prosince 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

            Za Evropskou unii

            Za Norské království

      (1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PŘÍLOHA
   ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ
   PROHLÁŠENÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ EU
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Norskému království, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem z Norského království při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří Norskému království, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků civilní operace EU pro řešení krize z Norského království, kteří tento majetek používají.

         PROHLÁŠENÍ NORSKÉHO KRÁLOVSTVÍ
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, bude Norské království, které uplatňuje společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jeho vnitrostátní právní systém, vzdalo nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize, kteří tento majetek používají.

         DOHODA
   mezi Evropskou unií a Rumunskem o rámci pro účast Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí
   EVROPSKÁ UNIE
   na straně jedné a
   RUMUNSKO
   na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

               (2)

               Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Rumunsko může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Rumunska.

               (3)

               Pokud se Evropská unie rozhodne uskutečnit vojenskou operaci pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, může Rumunsko vyjádřit svůj zásadní záměr zúčastnit se operace.

               (4)

               Evropská rada se na zasedání v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 dohodla na způsobech provádění ustanovení schválených na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 o zapojení evropských členských států NATO, které nejsou členskými státy EU, do akcí na řešení krizí vedených EU.

               (5)

               Podmínky účasti Rumunska na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

               (6)

               Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie ani předjímána konkrétní povaha rozhodnutí Rumunska o účasti na operaci EU pro řešení krize.

               (7)

               Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny případné stávající dohody, kterými se řídí účast Rumunska na již probíhající operaci EU pro řešení krize,

         SE DOHODLY TAKTO:
   ODDÍL I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Rozhodnutí o účasti
   1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Rumunsko k účasti na operaci EU pro řešení krize a po rozhodnutí Rumunska o účasti poskytne Rumunsko Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku.
   2.   Pokud Evropská unie rozhodne o uskutečnění vojenské operace pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, uvědomí Rumunsko Evropskou unii o každém úmyslu účastnit se této operace a následně poskytne informace o každém navrhovaném příspěvku.
   3.   Příspěvek Rumunska posuzuje Evropská unie na základě konzultace s Rumunskem.
   4.   Evropská unie poskytne Rumunsku co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku na společné náklady operace s cílem pomoci Rumunsku s přípravou nabídky.
   5.   Evropská unie sdělí výsledek posouzení Rumunsku dopisem s cílem zajistit účast Rumunska v souladu s touto dohodou.
   Článek 2
   Rámec
   1.   Rumunsko se přidruží ke společné akci, kterou Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem společným akcím nebo rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.
   2.   Příspěvkem Rumunska k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.
   Článek 3
   Postavení personálu a sil
   1.   Postavení personálu vyslaného Rumunskem v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Rumunskem v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil nebo mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje, pokud taková dohoda existuje.
   2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Rumunskem.
   3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Rumunsko pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize.
   4.   Rumunsko vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z jeho pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Rumunsko je příslušné pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli svému pracovníku v souladu se svými právními a správními předpisy.
   5.   Rumunsko se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se účastní, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   6.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o zřeknutí se nároků na náhradu škody v souvislosti s každou budoucí účastí Rumunska na operaci EU pro řešení krize a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.
   Článek 4
   Utajované informace
   1.   Rumunsko přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 (1), a s dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, nebo vedoucího mise EU, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.
   2.   Pokud EU a Rumunsko uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení takové dohody v rámci operace EU pro řešení krize.
   ODDÍL II
   USTANOVENÍ O ÚČASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ
   Článek 5
   Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize
   1.   Rumunsko zajistí, aby jeho personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své úkoly v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Rumunsko včas uvědomí vedoucího mise civilní operace EU pro řešení krize a Generální sekretariát Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k civilní operaci EU pro řešení krize.
   3.   Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Rumunska jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize předloží kopii tohoto osvědčení.
   Článek 6
   Linie velení
   1.   Personál vyslaný Rumunskem plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   3.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.
   4.   Vedoucí mise velí civilní operaci EU pro řešení krize a zajišťuje její běžné řízení.
   5.   Rumunsko má v souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   6.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.
   7.   Rumunsko určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování svého kontingentu v operaci. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Rumunskem, pokud bude Rumunsko stále přispívat k civilní operaci EU pro řešení krize ke dni ukončení operace.
   Článek 7
   Finanční hlediska
   1.   Rumunsko nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace. Tím není dotčen článek 8.
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Rumunsko, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení mise uvedené v čl. 3 odst. 1.
   Článek 8
   Příspěvek do operativního rozpočtu
   1.   Rumunsko přispívá na financování operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Rumunska do operativního rozpočtu je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace;
               nebo

               b)

               podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

         3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 nepřispívá Rumunsko na financování denních dávek vyplácených personálu členských států Evropské unie.
   4.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud:

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní;
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie.

         5.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize a příslušné správní orgány Rumunska podepíší dohodu o konkrétních podmínkách platby příspěvků Rumunska do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               dotyčnou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL III
   USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ
   Článek 9
   Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize
   1.   Rumunsko zajistí, aby jeho síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu:

               —

               se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

               —

               s operačním plánem,

               —

               s prováděcími opatřeními.

         2.   Personál vyslaný Rumunskem plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné vojenské operace EU pro řešení krize.
   3.   Rumunsko včas uvědomí velitele operace EU o veškerých změnách své účasti na operaci.
   Článek 10
   Linie velení
   1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.
   2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu veliteli operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svou pravomoc.
   3.   Rumunsko má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.
   4.   Po konzultacích s Rumunskem může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Rumunska.
   5.   Rumunsko jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.
   Článek 11
   Finanční aspekty
   1.   Aniž je dotčen článek 12, nese Rumunsko veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 2 odst. 1 a v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (2).
   2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Rumunsko, pokud je zjištěna jeho odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1.
   Článek 12
   Příspěvek na společné náklady
   1.   Rumunsko přispívá na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.
   2.   Finanční příspěvek Rumunska na společné náklady je nižší z těchto dvou částek:

               a)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru jeho HND k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace,
               nebo

               b)

               podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru počtu jeho pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků všech států účastnících se operace.

         Při výpočtu podle odst. 2 písm. b), pokud Rumunsko přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, se použije poměr jeho personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. Jinak se použije poměr veškerého personálu přiděleného Rumunskem k celkovému personálu operace.
   3.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

               a)

               Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní,
               nebo

               b)

               HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie.

         4.   Správce stanovený v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou a příslušné správní orgány Rumunska uzavřou dohodu. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

               a)

               danou částku;

               b)

               způsoby platby finančního příspěvku;

               c)

               postup auditu.

         ODDÍL IV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 13
   Prováděcí opatření k dohodě
   Aniž jsou dotčeny čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a příslušné orgány Rumunska veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.
   Článek 14
   Neplnění závazků
   Jestliže jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, druhá strana má právo vypovědět tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.
   Článek 15
   Řešení sporů
   Spory o výklad nebo použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.
   2.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.
   3.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

      V Bruselu 22. november 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

            Za Evropskou unii

            Za Rumunsko

      (1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PŘÍLOHA
   ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ
   PROHLÁŠENÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ EU
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Rumunsku, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

               —

               byly způsobeny personálem z Rumunska při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří Rumunsku, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků civilní operace EU pro řešení krize z Rumunska, kteří tento majetek používají.

         PROHLÁŠENÍ RUMUNSKA
   V případě zranění nebo smrti svého pracovníka nebo škody nebo ztráty týkající se majetku, který používá operace EU pro řešení krize, bude Rumunsko, které uplatňuje společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jeho vnitrostátní právní systém, vzdalo nároků na náhradu škody vůči jakémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud zranění, smrt, škoda nebo ztráta

               —

               byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání,
               nebo

               —

               nastaly používáním jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize, kteří tento majetek používají.


title: 2012/107/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 14. prosince 2011 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o zachování závazků týkajících se obchodu službami obsažených ve stávající dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem

text:
                  29.2.2012

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 57/43

         ROZHODNUTÍ RADY
         ze dne 14. prosince 2011
         o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o zachování závazků týkajících se obchodu službami obsažených ve stávající dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem
         (2012/107/EU)
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Vzhledem k hospodářskému významu přístupu evropských poskytovatelů služeb na trh Ruské federace pro Unii vyjednala Komise s Ruskou federací rozsáhlé závazky ze strany Ruské federace, které se týkají obchodu službami.

                     (2)

                     Tyto závazky, které budou uvedeny v Protokolu o přistoupení Ruské federace ke Světové obchodní organizaci (WTO), neposkytují srovnatelnou úroveň přístupu na trh, kterou stanovují stávající závazky Ruské federace vůči Unii podle Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé ze dne 24. června 1994 (dále jen „dohoda o partnerství a spolupráci“).

                     (3)

                     Aby byly závazky podle dohody o partnerství a spolupráci zachovány, je nezbytné je zakotvit v závazné dohodě mezi vládou Ruské federace a Evropskou unií.

                     (4)

                     V souvislosti s jednáními o přistoupení Ruské federace k WTO Komise vyjednala jménem Evropské unie Dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o zachování závazků týkajících se obchodu službami obsažených ve stávající dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem (dále jen „dohoda“).

                     (5)

                     Dohoda by měla být podepsána.

                     (6)

                     Aby bylo zajištěno, že závazky Ruské federace podle dohody o partnerství a spolupráci budou uplatňovány ode dne přistoupení Ruské federace k WTO, měla by být dohoda prozatímně prováděna ode dne přistoupení Ruské federace k WTO do okamžiku dokončení postupů nezbytných pro její uzavření,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Podpis Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o zachování závazků týkajících se obchodu službami obsažených ve stávající dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem se schvaluje jménem Unie s výhradou uzavření uvedené dohody.
            Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.

            Článek 3
            V souladu s ustanoveními dohody se dohoda prozatímně provádí ode dne přistoupení Ruské federace k WTO do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření (1).

            Článek 4
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Ženevě dne 14. prosince 2011.

                  Za Radu

                  předseda

               M. NOGAJ

            (1)  Den, od kterého bude dohoda prozatímně prováděna, zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.