title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/43 ze dne 29. listopadu 2018 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/28 (ECB/2018/27)

text:
                  11.1.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 9/178

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/43
         ze dne 29. listopadu 2018
         o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/28 (ECB/2018/27)
         RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 29.3 a 29.4 tohoto statutu,
         s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky podle čl. 46.2 čtvrté odrážky statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Článek 29.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) požaduje, aby vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu byly po založení Evropského systému centrálních bank (ESCB) upravovány každých pět let, přičemž se přiměřeně použije článek 29.1 statutu ESCB. Upravený klíč pro upisování základního kapitálu platí od prvního dne roku následujícího po roce, ve kterém dojde k úpravě.

                     (2)

                     Poslední úprava vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu podle článku 29.3 statutu ESCB byla provedena v roce 2013 s účinkem od 1. ledna 2014 (1).

                     (3)

                     V souladu s rozhodnutím Rady 2003/517/ES (2) poskytla Evropská komise Evropské centrální bance (ECB) statistické údaje pro stanovení upraveného klíče pro upisování základního kapitálu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Zaokrouhlování
            V případě, že Evropská komise poskytne revidované statistické údaje pro úpravu klíče pro upisování základního kapitálu a součet číselných údajů nečiní 100 %, vyrovnává se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenšímu podílu (nejmenším podílům) ve vzestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největšího podílu (největších podílů) v sestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %.

            Článek 2
            Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu
            Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu, uvedeném v článku 29 statutu ESCB, jsou s účinkem od 1. ledna 2019 přiděleny jednotlivým národním centrálním bankám takto:

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        2,5280 %

                        Българска народна банка (Bulharská národní banka)

                        0,8511 %

                        Česká národní banka

                        1,6172 %

                        Danmarks Nationalbank

                        1,4986 %

                        Deutsche Bundesbank

                        18,3670 %

                        Eesti Pank

                        0,1968 %

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        1,1754 %

                        Bank of Greece

                        1,7292 %

                        Banco de España

                        8,3391 %

                        Banque de France

                        14,2061 %

                        Hrvatska narodna banka

                        0,5673 %

                        Banca d'Italia

                        11,8023 %

                        Central Bank of Cyprus

                        0,1503 %

                        Latvijas Banka

                        0,2731 %

                        Lietuvos bankas

                        0,4059 %

                        Banque centrale du Luxembourg

                        0,2270 %

                        Magyar Nemzeti Bank

                        1,3348 %

                        Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        0,0732 %

                        De Nederlandsche Bank

                        4,0677 %

                        Oesterreichische Nationalbank

                        2,0325 %

                        Narodowy Bank Polski

                        5,2068 %

                        Banco de Portugal

                        1,6367 %

                        Banca Naţională a României

                        2,4470 %

                        Banka Slovenije

                        0,3361 %

                        Národná banka Slovenska

                        0,8004 %

                        Suomen Pankki

                        1,2708 %

                        Sveriges riksbank

                        2,5222 %

                        Bank of England

                        14,3374 %

            Článek 3
            Vstup v platnost a zrušení

               1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2019.

               2.   Rozhodnutí ECB/2013/28 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2019.

               3.   Odkazy na rozhodnutí ECB/2013/28 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 29. listopadu 2018.

                  Prezident ECB

               Mario DRAGHI

            (1)  Rozhodnutí ECB/2013/28 ze dne 29. srpna 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 16, 21.1.2014, s. 53).

            (2)  Rozhodnutí Rady 2003/517/ES ze dne 15. července 2003 o statistických údajích, jež mají být použity k úpravě klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 43).


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/48 ze dne 30. listopadu 2018 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/31 (ECB/2018/32)

text:
                  11.1.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 9/196

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/48
         ze dne 30. listopadu 2018
         o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/31 (ECB/2018/32)
         GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 47 tohoto statutu,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Článek 47 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že národní centrální banky členských států, na které se vztahuje výjimka (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“), nesplácejí svůj upsaný základní kapitál, nerozhodne-li Generální rada Evropské centrální banky (ECB) většinou představující alespoň dvě třetiny upsaného základního kapitálu ECB a alespoň polovinu podílníků, že musí být splacen minimální procentní podíl jako příspěvek na úhradu provozních nákladů ECB.

                     (2)

                     Článek 1 rozhodnutí ECB/2013/31 (1) stanoví, že každá národní centrální banka mimo eurozónu splatí 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB s účinkem od 1. ledna 2014.

                     (3)

                     Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/43 (ECB/2018/27) (2) upravuje klíč pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) v souladu s článkem 29.3 statutu ESCB a s účinkem od 1. ledna 2019 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým národním centrálním bankám v upraveném klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“).

                     (4)

                     Úprava klíče pro upisování základního kapitálu ECB, k níž dochází každých pět let, vyžaduje přijetí nového rozhodnutí ECB, které s účinkem od 1. ledna 2019 zruší rozhodnutí ECB/2013/31 a stanoví procentní podíl na upsaném základním kapitálu ECB, jenž jsou národní centrální banky mimo eurozónu povinny splatit s účinkem od 1. ledna 2019,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Výše a forma upsaného a splaceného základního kapitálu
            Každá národní centrální banka mimo eurozónu splatí 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB s účinkem od 1. ledna 2019. S ohledem na nové vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu stanovené v článku 2 rozhodnutí (EU) 2019/43 (ECB/2018/27) má každá národní centrální banka mimo eurozónu upsaný a splacený podíl na základním kapitálu v celkové výši uvedené vedle jejího názvu v následující tabulce:

                        Národní centrální banka mimo eurozónu

                        Upsaný základní kapitál k 1. lednu 2019
                        (v EUR)

                        Splacený základní kapitál k 1. lednu 2019
                        (v EUR)

                        Българска народна банка
                        (Bulharská národní banka)

                        92 131 635,17

                        3 454 936,32

                        Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        6 564 825,54

                        Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        6 083 383,35

                        Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        2 302 884,94

                        Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        5 418 457,29

                        Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        21 136 367,55

                        Banca Naţională a României

                        264 887 922,99

                        9 933 297,11

                        Sveriges riksbank

                        273 028 328,31

                        10 238 562,31

                        Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        58 200 921,14

            Článek 2
            Úprava splaceného základního kapitálu

               1.   Vzhledem k tomu, že každá národní centrální banka mimo eurozónu již splatila 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB platného k 31. prosinci 2018 na základě rozhodnutí ECB/2013/31, každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených ve třetím sloupci tabulky v článku 1.

               2.   Všechny převody podle tohoto článku se provádějí v souladu s rozhodnutím Evropské centrální banky (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) (3).

            Článek 3
            Vstup v platnost a zrušení

               1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2019.

               2.   Rozhodnutí ECB/2013/31 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2019.

               3.   Odkazy na rozhodnutí ECB/2013/31 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 30. listopadu 2018.

                  Prezident ECB

               Mario DRAGHI

            (1)  Rozhodnutí ze dne 30. srpna 2013 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu (Úř. věst. L 16, 21.1.2014, s. 63).

            (2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/43 ze dne 29. listopadu 2018 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/28 (ECB/2018/27) (viz strana 178 v tomto čísle Úředního věstníku).

            (3)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/45 ze dne 29. listopadu 2018 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (viz strana 183 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/269 ze dne 12. února 2019 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Španělským královstvím

text:
                  18.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 46/17

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/269
         ze dne 12. února 2019
         o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Španělským královstvím
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
         s ohledem na návrh španělské vlády,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1203 (4) nahradil dne 18. července 2016 pan Jordi SOLÉ i FERRANDO pana Francesca HOMS i MOLISTA ve funkci člena Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/602 (5) nahradila dne 27. března 2017 paní Maria BADIA i CUTCHETOVÁ pana Jordiho SOLÉ i FERRANDA ve funkci člena Výboru regionů. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2018/1502 (6) nahradil dne 8. října 2018 pan Ernest MARAGALL i MIRA paní Mariu BADIA i CUTCHETOVOU ve funkci člena Výboru regionů.

                     (2)

                     Po skončení funkčního období pana Ernesta MARAGALL i MIRY se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

                        —

                        pan Alfred BOSCH i PASCUAL, Consejero de Acción Exterior, Relaciones Institucionales y Transparencia de la Comunidad Autónoma de Cataluña.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 12. února 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

            (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

            (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

            (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1203 ze dne 18. července 2016 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 44).

            (5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/602 ze dne 27. března 2017 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Španělským královstvím (Úř. věst. L 82, 29.3.2017, s. 8).

            (6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/1502 ze dne 8. října 2018 o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Španělským královstvím (Úř. věst. L 254, 10.10.2018, s. 7).


Rozhodnutí Komise ze dne 27/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9264 - Dynasty Acquisition Co., Inc. / StandardAero Holding Corp.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2085 ze dne 6. listopadu 2017 o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Bahamským společenstvím, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               15.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 297/5

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2085
   ze dne 6. listopadu 2017
   o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Bahamským společenstvím, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím 2009/897/ES (1) Rada uzavřela Dohodu mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (2) (dále jen „dohoda“). Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Unie a občany Bahamského společenství, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany po dobu nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období.

               (2)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 (3) zavedlo horizontální změny v acquis Unie v oblasti víz a hranic a definovalo krátkodobý pobyt jako nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

               (3)

               Je nezbytné, aby v zájmu úplné harmonizace režimu Unie pro krátkodobé pobyty byla do dohody začleněna tato nová definice.

               (4)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Bahamským polečenstvím o dohodě, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „pozměňující dohoda“).

               (5)

               Jednání o pozměňující dohodě byla úspěšně dokončena dne 30. srpna 2016 jejím parafováním ve formě výměny dopisů.

               (6)

               Pozměňující dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (4); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (8)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Bahamským společenstvím, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty, jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (6).
   Článek 2
   Prohlášení připojená k pozměňující dohodě se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat pozměňující dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 6. listopadu 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TAMM

      (1)  Rozhodnutí Rady 2009/897/ES ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bahamským společenstvím o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (Úř. věst. L 321, 8.12.2009, s. 39).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 24.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES) č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (6)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2086 ze dne 6. listopadu 2017 o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Federací Svatý Kryštof a Nevis, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               15.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 297/7

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2086
   ze dne 6. listopadu 2017
   o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Federací Svatý Kryštof a Nevis, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím 2009/901/ES (1) Rada uzavřela Dohodu mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (2) (dále jen „dohoda“). Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Unie a občany Federace Svatý Kryštof a Nevis, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany po dobu nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období.

               (2)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 (3) zavedlo horizontální změny v acquis Unie v oblasti víz a hranic a definovalo krátkodobý pobyt jako nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

               (3)

               Je nezbytné, aby v zájmu úplné harmonizace režimu Unie pro krátkodobé pobyty byla do dohody začleněna tato nová definice.

               (4)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Federací Svatý Kryštof a Nevis o dohodě, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „pozměňující dohoda“).

               (5)

               Jednání o pozměňující dohodě byla úspěšně dokončena dne 28. července 2016 jejím parafováním ve formě výměny dopisů.

               (6)

               Pozměňující dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (4); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (8)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Federací Svatý Kryštof a Nevis, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty, jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (6).
   Článek 2
   Prohlášení připojená k pozměňující dohodě se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat pozměňující dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 6. listopadu 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TAMM

      (1)  Rozhodnutí Rady 2009/901/ES ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Federací Svatý Kryštof a Nevis o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (Úř. věst. L 321, 8.12.2009, s. 43).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 38.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES) č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (6)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2087 ze dne 6. listopadu 2017 o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               15.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 297/9

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2087
   ze dne 6. listopadu 2017
   o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím 2009/899/ES (1) Rada uzavřela Dohodu mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (2) (dále jen „dohoda“). Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Unie a občany Mauricijské republiky, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany po dobu nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období.

               (2)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 (3) zavedlo horizontální změny v acquis Unie v oblasti víz a hranic a definovalo krátkodobý pobyt jako nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

               (3)

               Je nezbytné, aby v zájmu úplné harmonizace režimu Unie pro krátkodobé pobyty byla do dohody začleněna tato nová definice.

               (4)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Mauricijskou republikou o dohodě, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „pozměňující dohoda“).

               (5)

               Jednání o pozměňující dohodě byla úspěšně dokončena dne 11. listopadu 2016 jejím parafováním ve formě výměny dopisů.

               (6)

               Pozměňující dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (4); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (8)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Mauricijskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty, jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (6).
   Článek 2
   Prohlášení připojená k pozměňující dohodě se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat pozměňující dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 6. listopadu 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TAMM

      (1)  Rozhodnutí Rady 2009/899/ES ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauricijskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (Úř. věst. L 321, 8.12.2009, s. 41).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 17.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES) č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (6)  Znění pozměňující dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2084 ze dne 6. listopadu 2017 o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               15.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 297/3

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2084
   ze dne 6. listopadu 2017
   o podpisu, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím 2009/898/ES (1) Rada uzavřela Dohodu mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (2) (dále jen „dohoda“). Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Unie a občany Barbadosu, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany po dobu nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období.

               (2)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 (3) zavedlo horizontální změny v acquis Unie v oblasti víz a hranic a definovalo krátkodobý pobyt jako nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

               (3)

               Je nezbytné, aby v zájmu úplné harmonizace režimu Unie pro krátkodobé pobyty byla do dohody začleněna tato nová definice.

               (4)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Barbadosem o dohodě, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „pozměňující dohoda“).

               (5)

               Jednání o pozměňující dohodě byla úspěšně dokončena dne 8. února 2017 jejím parafováním ve formě výměny dopisů.

               (6)

               Pozměňující dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (4); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (8)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (5); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Barbadosem, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty, jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (6).
   Článek 2
   Prohlášení připojená k pozměňující dohodě se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat pozměňující dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 6. listopadu 2017.

            Za Radu

            předseda

         T. TAMM

      (1)  Rozhodnutí Rady 2009/898/ES ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Barbadosem o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (Úř. věst. L 321, 8.12.2009, s. 40).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009. s. 10.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úmluva k provedení Schengenské dohody, nařízení Rady (ES) č. 1683/95 a (ES) č. 539/2001 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a (ES) č. 810/2009 (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (6)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2097 ze dne 3. listopadu 2017 o metodice pro výpočet sankcí za porušení požadavků v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/35)

text:
               16.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 299/31

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2097
   ze dne 3. listopadu 2017
   o metodice pro výpočet sankcí za porušení požadavků v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/35)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 čtvrtou odrážku této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 čtvrtou odrážku a článek 34 tohoto statutu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (1), a zejména na článek 2 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (2),
   s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (3), a zejména na článek 23 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor. Dozor nad systémově významnými platebními systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) je vykonáván v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

               (2)

               Článek 23 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) opravňuje Evropskou centrální banku (ECB) ukládat sankce za porušení uvedeného nařízení. Za účelem zvýšení transparentnosti zásad a postupů, které bude ECB při ukládání sankcí uplatňovat, uvedené ustanovení vyžaduje, aby ECB přijala rozhodnutí o metodice pro výpočet výše sankcí.

               (3)

               Přijetím tohoto rozhodnutí ECB ukazuje, jakým způsobem uplatňuje zásadu proporcionality při určování přiměřené sankce,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí:

               1.

               „provozovatelem SIPS“ se rozumí provozovatel SIPS vymezený v čl. 2 bodě 4 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

               2.

               „účetním rokem“ se rozumí období, za které se sestavuje auditorem ověřená nebo povinná účetní závěrka provozovatele SIPS;

               3.

               „pokutou“ se rozumí samostatná peněžní částka, kterou je provozovatel SIPS povinen zaplatit jako sankci;

               4.

               „protiprávním jednáním“ se rozumí jakýkoli případ nesplnění povinnosti vyplývající z nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) provozovatelem SIPS;

               5.

               „penále“ se rozumí peněžní částky, které musí platit provozovatel SIPS v případě trvajícího protiprávního jednání jako trest nebo které mají přinutit dotčeného provozovatele SIPS k tomu, aby plnil své povinnosti podle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). Tyto částky se počítají za každý celý den trvání protiprávního jednání od okamžiku, kdy byl provozovatel SIPS postupem podle čl. 3 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2532/98 vyrozuměn o rozhodnutí, jímž se nařizuje ukončení protiprávního jednání;

               6.

               „sankcí“ se rozumí pokuta nebo penále, které jsou ukládány v důsledku protiprávního jednání;

               7.

               „obratem“ se rozumí příjmy, jichž dotčený provozovatel SIPS dosáhl během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání;

               8.

               „hodnotou zpracovaných plateb“ se rozumí celková denní průměrná hodnota plateb v eurech, které příslušný provozovatel SIPS zpracoval během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání.

         Článek 2
   Obecné zásady
   1.   Toto rozhodnutí stanoví metodiku, kterou ECB používá při výpočtu výše sankcí ukládaných ECB provozovateli SIPS za porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).
   2.   ECB může jako sankci za porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) uložit pokutu nebo penále.
   3.   ECB stanoví výši sankce, která má být uložena, ve dvou fázích – nejprve vypočte základní výši sankce, která může být následně snížena nebo zvýšena s ohledem na relevantní přitěžující nebo polehčující okolnosti každého jednotlivého případu.
   Článek 3
   Výpočet základní výše sankce
   1.   ECB vypočte základní výši sankce, která má být uložena provozovateli SIPS, na základě obratu dotčeného provozovatele SIPS a hodnoty jím zpracovaných plateb.
   2.   Základní výše sankce představuje 50 % součtu těchto částek:

               a)

               1 % obratu a

               b)

               0,0001 % hodnoty zpracovaných plateb.

         3.   V případě penále se částka splatná za každý celý den trvání protiprávního jednání vypočte tak, že se základní výše vydělí číslem 180.
   Článek 4
   Přitěžující a polehčující okolnosti
   Při výpočtu výše sankce ECB přihlédne, je-li to opodstatněné, k okolnostem jednotlivého případu, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2532/98.
   Článek 5
   Horní meze
   1.   Pokud výše pokuty na základě výpočtu podle čl. 3 odst. 2 a případného zvýšení či snížení základní výše podle článku 4 překročí 500 000 EUR, činí maximální výše pokuty, kterou může ECB uložit, 500 000 EUR.
   2.   Pokud výše penále na základě výpočtu podle čl. 3 odst. 2 a 3 a případného zvýšení či snížení základní výše podle článku 4 překročí 10 000 EUR za každý den protiprávního jednání, činí maximální výše penále, jež může ECB uložit za každý den protiprávního jednání, 10 000 EUR. Penále lze uložit po dobu nejvýše šesti měsíců od okamžiku, kdy bylo provozovateli SIPS oznámeno rozhodnutí o uložení sankcí.
   Článek 6
   Závěrečná ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. listopadu 2017.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

      (2)  Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21.

      (3)  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 10. listopadu 2017 o novém jmenování do řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání

text:
               17.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 388/3

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 10. listopadu 2017
   o novém jmenování do řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání
   (2017/C 388/04)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, a zejména na článek 4 uvedeného nařízení, (1)

   s ohledem na kandidaturu předloženou Radě Komisí, pokud jde o zástupce zaměstnanců,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 14. července 2015 (2) a ze dne 14. září 2015 (3) jmenovala členy řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na období od 18. září 2015 do 17. září 2018.

               (2)

               V důsledku odstoupení pana Jana VERCAMSTA se v řídící radě střediska v kategorii zástupců organizací zaměstnanců uvolnilo pro Belgii jedno místo člena.

               (3)

               Členové řídící rady výše uvedeného střediska by měli být jmenováni na zbývající část funkčního období, které končí dnem 17. září 2018,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členkou řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání je na zbývající část funkčního období, tedy do 17. září 2018, jmenována:
   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ:

               BELGIE

               paní Katrien ALLAERTOVÁ

         Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 10. listopadu 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         U. PALO

      (1)  Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 232, 16.7.2015, s. 2.

      (3)  Úř. věst. C 305, 16.9.2015, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/219 ze dne 23. ledna 2018 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů

text:
               16.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/219
   ze dne 23. ledna 2018
   o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/2240 (2) byla dne 23. listopadu 2017 podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (dále jen „dohoda“) s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (2)

               Obchodní systémy stanovující stropy emisí jsou politické nástroje, které nákladově efektivním způsobem snižují emise skleníkových plynů. Očekává se, že propojení obchodních systémů stanovujících stropy emisí povede k širšímu stanovování cen uhlíku, zvýší dostupnost příležitostí pro snižování a zvýší nákladovou efektivitu obchodování s emisemi. Rozvoj dobře fungujícího mezinárodního trhu s uhlíkem prostřednictvím zdola budovaného propojování systémů obchodování s emisemi je dlouhodobým cílem politiky Unie a mezinárodního společenství, zejména jako prostředek směřující k dosažení cílů v oblasti klimatu, a to též v rámci Pařížské dohody o změně klimatu.

               (3)

               Dohoda by měla být schválena.

               (4)

               Pro propojení švýcarského a unijního systému obchodování s emisemi je nezbytné, aby švýcarský systém zahrnoval i leteckou dopravu. Švýcarský systém obchodování s emisemi se zatím na leteckou dopravu nevztahuje, avšak Švýcarská konfederace pracuje na předpisech, kterými svůj systém obchodování s emisemi na leteckou dopravu rozšíří. Dohoda by neměla vstoupit v platnost, dokud tyto předpisy nevstoupí v platnost a dokud nebude příloha I část B dohody změněna tak, aby na tyto předpisy odkazovala,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarkou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů se schvaluje jménem Unie. (3)

   Článek 2
   1.   Předseda Rady jmenuje osobu či osoby zmocněné učinit jménem Unie výměnu listin o ratifikaci nebo schválení podle článku 21 dohody a vyjádřit tím souhlas Unie, aby byla dohodou vázána. (4)

   2.   Listina o schválení Unií se oznámí až poté, co Švýcarská konfederace uvede v platnost nezbytné předpisy, kterými rozšíří svůj systém obchodování s emisemi na leteckou dopravu, a bude odpovídajícím způsobem změněna příloha I část B.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 23. ledna 2018.

            Za Radu

            předseda

         V. GORANOV

      (1)  Souhlas ze dne 12. prosince 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2240 ze dne 10. listopadu 2017 o podpisu jménem Unie a o prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 1).

      (3)  Znění dohody bylo zveřejněno Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3, spolu s rozhodnutím o podpisu.

      (4)  Datum podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/253 ze dne 15. února 2018 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru a přijetí mandátu jeho podvýborů a pracovních skupin

text:
               20.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/9

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/253
   ze dne 15. února 2018
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru a přijetí mandátu jeho podvýborů a pracovních skupin
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 a čl. 212 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na společný návrh Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 5. října 2016 v Bruselu a je prozatímně prováděna ode dne 12. ledna 2017.

               (2)

               Dohoda svým čl. 53 odst. 1 zřídila smíšený výbor, jehož úkolem je usnadnit provádění dohody (dále jen „smíšený výbor“).

               (3)

               V čl. 53 odst. 4 dohody se stanoví, že smíšený výbor má přijmout svůj jednací řád a může zřídit podvýbory a pracovní skupiny, které se budou zabývat konkrétními otázkami.

               (4)

               V čl. 53 odst. 5 dohody se stanoví, že smíšenému výboru spolupředsedají smluvní strany.

               (5)

               Aby se zajistilo účinné provádění dohody, je třeba co nejdříve přijmout jednací řád smíšeného výboru a mandát podvýborů a pracovních skupin.

               (6)

               Postoj Unie ve Smíšeném výboru by proto měl vycházet z připojených návrhů rozhodnutí smíšeného výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání smíšeného výboru, vychází z návrhů rozhodnutí smíšeného výboru připojených k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 15. února 2018.

            Za Radu

            předseda

         K. VALCHEV

      (1)  Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-NOVÝ ZÉLAND č. 1/2018
      ze dne …,
      kterým se přijímá jeho jednací řád
      SMÍŠENÝ VÝBOR,
      s ohledem na Dohodu o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 53 uvedené dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Části dohody se prozatímně provádějí od 12. ledna 2017.

                  (2)

                  Smíšený výbor by tudíž měl přijmout svůj jednací řád,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

                  1.

                  Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze.

                  2.

                  Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V … dne …

               Za smíšený výbor

               spolupředsedové

         (1)  Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 3.

      PŘÍLOHA
      Dohoda o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé
      Jednací řád smíšeného výboru
      Úkoly a složení

                  1.

                  Smíšený výbor plní úkoly stanovené v článku 53 Dohody o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé (dále jen „dohoda“).

                  2.

                  Smíšený výbor se skládá ze zástupců stran na náležité úrovni.

            Předsednictví

                  3.

                  Smíšenému výboru společně předsedají obě strany.

            Zasedání

                  4.

                  Smíšený výbor se obvykle schází jednou ročně, nedohodnou-li se strany jinak. Zasedání svolávají spolupředsedové a konají se střídavě v Bruselu a Wellingtonu v termínu, na kterém se strany vzájemně dohodnou. Mimořádná zasedání smíšeného výboru se po dohodě stran mohou konat na žádost každé ze stran.

                  5.

                  Smíšený výbor se obvykle schází na úrovni vyšších úředníků, nedohodnou-li se strany jinak.

            Veřejnost zasedání

                  6.

                  Není-li rozhodnuto jinak, jsou zasedání smíšeného výboru neveřejná.

            Účastníci

                  7.

                  Spolupředsedové jsou před každým zasedáním informováni prostřednictvím tajemníků o zamýšleném složení delegace jejich strany.

                  8.

                  V odůvodněných případech a po vzájemné dohodě stran může smíšený výbor k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby podali informace o konkrétních záležitostech.

            Tajemníci

                  9.

                  Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce novozélandského ministerstva zahraničních věcí a obchodu. Všechna sdělení spolupředsedů smíšeného výboru nebo sdělení jim adresovaná se též zasílají tajemníkům.

            Programy zasedání

                  10.

                  Spolupředsedové připraví pro každé zasedání předběžný program. Ten je spolu se souvisejícími dokumenty stranám zaslán nejpozději 15 dnů před zahájením zasedání.

                  11.

                  Předběžný program zasedání obsahuje body, které se předkládají spolupředsedům nejpozději 21 dnů před zahájením zasedání.

                  12.

                  Smíšený výbor přijme konečný program zasedání na začátku každého zasedání. Body neuvedené v předběžném programu zasedání mohou být do programu zahrnuty po dohodě stran.

                  13.

                  Po dohodě stran mohou spolupředsedové zkrátit lhůty uvedené v odstavcích 11 a 12, je-li to nutné.

            Zápis ze zasedání

                  14.

                  Tajemníci společně vypracují návrh zápisu z každého zasedání, a to obvykle do 30 kalendářních dnů od konce zasedání. Návrh zápisu vychází ze závěrů, které shrnuli spolupředsedové a ke kterým dospěl smíšený výbor.

                  15.

                  Návrh zápisu schválí obě strany do 45 kalendářních dnů od konce zasedání, nebo do dne, na kterém se strany dohodnou. Jakmile je dosaženo dohody o zápisu, je vyhotoven ve dvou prvopisech, které podepisují spolupředsedové a tajemníci. Každá ze stran dohody obdrží jeden prvopis.

            Rozhodnutí a doporučení

                  16.

                  Smíšený výbor může přijmout rozhodnutí nebo doporučení. Nesou označení „rozhodnutí“, případně „doporučení“, za kterým následuje pořadové číslo, datum přijetí a popis daného předmětu. Každé rozhodnutí obsahuje datum, ke kterému vstupuje v platnost.

                  17.

                  Smíšený výbor činí rozhodnutí a přijímá doporučení dohodou mezi stranami po dokončení jejich příslušných vnitřních postupů.

                  18.

                  Smíšený výbor může rozhodnout o přijetí rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem. V takových případech se strany dohodnou na lhůtě pro délku postupu. Pokud do uplynutí této lhůty žádná strana nevyjádří námitky k navrhovanému rozhodnutí nebo doporučení, prohlásí spolupředsedové smíšeného výboru rozhodnutí či doporučení za přijaté na základě společné dohody.

                  19.

                  Rozhodnutí a doporučení přijatá smíšeným výborem se stvrzují ve dvou vyhotoveních podepsaných spolupředsedy Smíšeného výboru.

                  20.

                  Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru ve svém příslušném úředním tisku.

            Korespondence

                  21.

                  Korespondence určená smíšenému výboru se zasílá tajemníkovi strany, k níž autor náleží, který poté uvědomí druhého tajemníka.

                  22.

                  Tajemníci zajistí, aby korespondence určená smíšenému výboru byla zasílána spolupředsedům a případně rozesílána v souladu s bodem 25.

                  23.

                  Korespondenci spolupředsedů zašlou tajemníci stranám a případně ji rozešlou jako dokumenty uvedené v bodě 25.

                  24.

                  Korespondence spolupředsedů může probíhat libovolnými písemnými prostředky, včetně elektronické pošty.

            Dokumenty

                  25.

                  Jestliže se jednání smíšeného výboru zakládají na dokumentech, musí být dané dokumenty očíslovány a rozeslány tajemníky účastníkům.

            Náklady

                  26.

                  Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru, a to jak výdaje na pracovníky, cestovné a stravné, tak výdaje poštovní a telekomunikační.

                  27.

                  Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí smluvní strana, která zasedání pořádá.

            Podvýbory a pracovní skupiny

                  28.

                  Smíšený výbor může rozhodnout o zřízení podvýborů a pracovních skupin, které mu budou nápomocny při výkonu jeho úkolů.

                  29.

                  Smíšený výbor může rozhodnout o zrušení kteréhokoli podvýboru nebo pracovní skupiny, jež zřídil, nebo stanovit či změnit jejich mandát.

                  30.

                  Podvýbory a pracovní skupiny podávají smíšenému výboru po každém svém zasedání zprávu.

                  31.

                  Pracovní skupiny nemají žádnou rozhodovací pravomoc, ale mohou smíšenému výboru předkládat doporučení.

            Změna jednacího řádu

                  32.

                  Strany se mohou dohodnout na změně jednacího řádu v souladu s body 16 až 20.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU č. 2/2018
      ze dne …
      o přijetí mandátu podvýborů a pracovních skupin
      SMÍŠENÝ VÝBOR,
      s ohledem na Dohodu o partnerství, vztazích a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Novým Zélandem na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 53 uvedené dohody a na body 28 až 31 jednacího řádu smíšeného výboru,
      vzhledem k těmto důvodům:
      Podle bodů 28 a 29 jednacího řádu může smíšený výbor zřizovat podvýbory a pracovní skupiny, které mu budou nápomocny při plnění jeho úkolů, a stanovit jejich mandát,
      PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

                  1.

                  Mandát podvýborů a pracovních skupin smíšeného výboru je stanoven v příloze.

                  2.

                  Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V … dne ….

               Za smíšený výbor

               spolupředsedové

         (1)  Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 3.

      PŘÍLOHA
      Mandát podvýborů a pracovních skupin

                  1.

                  Podvýbory a pracovní skupiny projednávají provádění dohody v oblasti jejich působnosti, jak stanoví smíšený výbor. Mohou též projednávat otázky nebo konkrétní projekty související s příslušnou oblastí dvoustranné spolupráce.

                  2.

                  Podvýbory a pracovní skupiny jsou podřízeny smíšenému výboru. Smíšenému výboru předávají zápisy ze svých zasedání a doporučení ve lhůtách stanovených smíšeným výborem.

                  3.

                  Podvýbory a pracovní skupiny jsou tvořeny zástupci stran.

                  4.

                  Podvýbory a pracovní skupiny mohou na svá zasedání přizvat odborníky a vyslechnout je v souvislosti s konkrétními body programu zasedání.

                  5.

                  Podvýborům a pracovním skupinám společně předsedají obě strany.

                  6.

                  Funkci tajemníka každého podvýboru a pracovní skupiny zastávají společně jeden zástupce každé strany. Tajemníci mají stejné funkce jako tajemníci smíšeného výboru.

                  7.

                  Podvýbory a pracovní skupiny zasedají nejméně tak často, jak určí smíšený výbor. Mimořádná zasedání se mohou konat po dohodě stran na žádost kterékoli ze stran. Každé zasedání se koná na místě a v den, na nichž se strany společně dohodly.

                  8.

                  Podvýbory a pracovní skupiny vykonávají svou činnost v souladu s jednacím řádem smíšeného výboru, pokud jde o pořady jednání, zápisy z jednání, doporučení, korespondenci, dokumenty a výdaje, není-li smíšeným výborem stanoveno jinak.

                  9.

                  Zasedání jsou neveřejná, nerozhodnou-li strany jinak.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 15. února 2018 o novém jmenování do řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání

text:
               20.2.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 64/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 15. února 2018
   o novém jmenování do řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání
   (2018/C 64/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, a zejména na článek 4 uvedeného nařízení (1),
   s ohledem na kandidaturu předloženou lucemburskou vládou,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 14. července 2015 (2) a ze dne 14. září 2015 (3) jmenovala členy řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na období od 18. září 2015 do 17. září 2018.

               (2)

               Poté, co odstoupil pan Antonio DE CAROLIS, se v řídící radě střediska uvolnilo pro Lucembursko jedno místo člena v kategorii zástupců vlád.

               (3)

               Členové řídící rady výše uvedeného střediska by měli být jmenováni na zbývající část funkčního období, které končí dnem 17. září 2018,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem řídící rady Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání je na zbývající část funkčního období, tedy do 17. září 2018, jmenován:
   ZÁSTUPCI VLÁD:

               LUCEMBURSKO

               pan Jean-Marie WIRTGEN

         Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 15. února 2018.

         Za Radu

            předseda

         K. VALCHEV

      (1)  Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 232, 16.7.2015, s. 2.

      (3)  Úř. věst. C 305, 16.9.2015, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/585 ze dne 12. dubna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou

text:
               18.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/19

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/585
   ze dne 12. dubna 2018
   o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh rakouské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

               (2)

               Po skončení funkčního období pana Heinze SCHADENA se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

               —

               pan Matthias STADLER, Bürgermeister der Stadt St. Pölten.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 12. dubna 2018.

            Za Radu

            předseda

         T. DONCHEV

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/587 ze dne 12. dubna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo

text:
               18.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/21

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/587
   ze dne 12. dubna 2018
   o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh německé vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/1204 (4) nahradila dne 18. července 2016 paní Katrin BUDDEOVÁ pana Tilmana TÖGELA ve funkci člena Výboru regionů.

               (2)

               Po skončení funkčního období paní Katrin BUDDEOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

               —

               pan Tilman TÖGEL, Mitglied des Kreistages Landkreis Stendal.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 12. dubna 2018.

            Za Radu

            předseda

         T. DONCHEV

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1204 ze dne 18. července 2016 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Spolkovou republikou Německo (Úř. věst. L 198, 23.7.2016, s. 45).


Rozhodnutí Komise ze dne 09/08/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.8908 - AXA Group General Counsel / XL Group) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 03/08/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9000 - Bain Capital / Reifen Krieg Group) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 12/09/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.8958 - APG / DV4 / Oxford) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 13/09/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9035 - Charlesbank Capital Partners, LLC / Partners Group AG / H-Food Holdings, LLC) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


               20.9.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 337/176

      P8_TA(2017)0331
      Nevyslovení námitky proti aktu v přenesené pravomoci: finanční prostředky z Evropského námořního a rybářského fondu podléhající přímému řízení
      Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 12. června 2017, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014, pokud jde o rozdělení finančních prostředků podléhajících přímému řízení mezi cíle integrované námořní politiky a společné rybářské politiky (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))
      (2018/C 337/29)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2017)03881),

                  —

                  s ohledem na dopis Komise ze dne 1. září 2017, kterým žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku k nařízení v přenesené pravomoci,

                  —

                  s ohledem na dopis Výboru pro rybolov předsedovi Konference předsedů ze dne 5. září 2017,

                  —

                  s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (1), zejména na čl. 14 odst. 4 a čl. 126 odst. 5 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (2),

                  —

                  s ohledem na doporučení k rozhodnutí Výboru pro rybolov,

                  —

                  s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 12. září 2017, nebyla vyslovena žádná námitka,

                  1.

                  prohlašuje, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci;

                  2.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

         (1)  Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.


               22.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 443/89

         P7_TA(2014)0408
   Změna jednacího řádu Parlamentu týkající se parlamentních otázek
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. dubna 2014 o změně jednacího řádu Parlamentu týkající se parlamentních otázek (2013/2083(REG))
   (2017/C 443/20)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na dopis svého předsedy ze dne 13. února 2013,

               —

               s ohledem na články 211 a 212 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ((A7-0123/2014),

               1.

               rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže;

               2.

               rozhoduje, že změny vstoupí v platnost prvním dnem prvního dílčího zasedání osmého volebního období;

               3.

               rozhoduje, že systém losování, který tyto změny zavádějí a kterým se určuje, kteří poslanci mohou položit otázku, bude vyhodnocen po jednoletém zkušebním období od začátku osmého volebního období;

               4.

               pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

      Pozměňovací návrh 1

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Článek 116

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               1.   Doba vyhrazená pro otázky Komisi je zařazena na každé dílčí zasedání
                     v čase, který stanoví Parlament na návrh
                   Konference předsedů.

               1.   Doba vyhrazená pro otázky Komisi
                     v délce 90 minut věnovaná jednomu nebo několika specifickým horizontálním tématům, o nichž rozhodne
                   Konference předsedů
                     jeden měsíc před dílčím zasedáním,
                   je zařazena na každé dílčí zasedání.

               2.
                     Žádný poslanec nesmí na jednom dílčím zasedání položit více než jednu otázku Komisi.

               2.
                     Oblast působnosti komisařů pozvaných Konferencí předsedů musí souviset se specifickým horizontálním tématem nebo tématy, kterých se budou týkat položené otázky. Každého dílčího zasedání se zúčastní nejvýše dva komisaři, přičemž je možné pozvat třetího komisaře v závislosti na specifickém horizontálním tématu nebo tématech vybraných pro dobu vyhrazenou pro otázky.

                     3.

                     Otázky se předkládají písemně předsedovi, který rozhodne o jejich přípustnosti a o pořadí, v jakém se projednávají. Toto rozhodnutí je ihned sděleno tazateli.

                     4.

                     Podrobný postup se řídí pokyny uvedenými
                   v příloze jednacího řádu (17).

                     3.

                     Doba vyhrazená pro otázky probíhá v souladu se systémem losování, který je podrobně popsán
                   v příloze jednacího řádu (17).

                  5.   V souladu s pokyny stanovenými Konferencí předsedů se může zvláštní doba vyhrazená pro otázky konat za přítomnosti Rady, předsedy Komise, místopředsedy Komise / vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a předsedy euroskupiny.

                  4.   V souladu s pokyny stanovenými Konferencí předsedů se může zvláštní doba vyhrazená pro otázky konat za přítomnosti Rady, předsedy Komise, místopředsedy Komise / vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a předsedy Euroskupiny.

      Pozměňovací návrh 2

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 117 – odst. 1

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               1.   Kterýkoli poslanec může položit předsedovi Evropské rady, Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku otázku k písemnému zodpovězení v souladu s
                     pokyny
                   uvedenými v příloze jednacího řádu (18). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

               1.   Kterýkoli poslanec může položit předsedovi Evropské rady, Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku otázku k písemnému zodpovězení v souladu s
                     kritérii
                   uvedenými v příloze jednacího řádu (18). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

      Pozměňovací návrh 3

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 117 – odst. 2

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               2.   Otázky se předkládají
                     písemně
                   předsedovi
                     , který je předá adresátům
                  . Pochyby o přípustnosti otázky řeší předseda.
                     Jeho rozhodnutí
                   se oznámí tazateli.

               2.   Otázky se předkládají předsedovi. Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda.
                     Rozhodnutí předsedy nevychází výlučně z ustanovení přílohy, na která odkazuje odstavec 1, nýbrž z ustanovení jednacího řádu obecně. Rozhodnutí předsedy
                   se oznámí tazateli.

      Pozměňovací návrh 4

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 117 – odst. 2 a (nový)

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                     2a.

                     Otázky se předkládají v elektronické podobě. Každý poslanec může předložit nejvýše pět otázek měsíčně.

                     Výjimečně lze předložit doplňující otázky v podobě papírového dokumentu, který poslanec osobně vypracuje a podepíše v příslušném útvaru sekretariátu.

                     Po uplynutí jednoho roku od počátku osmého volebního období Konference předsedů provede hodnocení režimu týkajícího se dodatečných otázek
                  .

      Pozměňovací návrh 7

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 117 – odst. 4 – pododstavec 3

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                     Poslanci uvedou, jaký typ otázky kladou. Konečné rozhodnutí učiní předseda.

                     vypouští se

      Pozměňovací návrh 8

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 117 – odst. 5

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               5.   Otázky a odpovědi se zveřejňují
                     v Úředním věstníku Evropské unie
                  .

               5.   Otázky a odpovědi se zveřejňují
                     na internetových stránkách Parlamentu
                  .

      Pozměňovací návrh 9

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 118 – odst. 1

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               1.   Kterýkoli poslanec může položit Evropské centrální bance
                     otázku
                   k písemnému zodpovězení v souladu s
                     pokyny
                   uvedenými v příloze jednacího řádu (19).

               1.   Kterýkoli poslanec může položit Evropské centrální bance
                     nejvýše šest otázek
                   k písemnému zodpovězení
                     měsíčně
                   v souladu s
                     kritérii
                   uvedenými v příloze jednacího řádu (19).
                     Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

      Pozměňovací návrh 10

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 118 – odst. 2

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               2.   Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi příslušného výboru, který je
                     předá
                   Evropské centrální bance.

               2.   Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi příslušného výboru, který je
                     oznámí
                   Evropské centrální bance.
                     Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda výboru. Rozhodnutí předsedy výboru se oznámí tazateli.

      Pozměňovací návrh 11

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Čl. 118 – odst. 3

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               3.   Otázky se zveřejňují spolu s odpověďmi
                     v Úředním věstníku Evropské unie
                  .

               3.   Otázky a odpovědi se zveřejňují
                     na internetových stránkách Parlamentu
                  .

      Pozměňovací návrh 12

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha II

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

               Průběh doby vyhrazené pro otázky
                     podle článku 116

               Průběh doby vyhrazené pro otázky
                     Komisi

                                 A.

                              Pokyny

                                 1.

                              Poslanci, kteří pokládají otázku jednomu z komisařů, jsou vybíráni na základě systému losování, a to následujícím způsobem:

                                 1.

                              Otázky jsou přípustné, pouze pokud:

                           —

                                 jednu hodinu před začátkem doby vyhrazené pro otázky je u vchodu do jednacího sálu umístěna volební urna;

                           —

                                 jsou věcné a formulované tak, aby umožňovaly stručnou odpověď;

                           —

                                 poslanci, kteří chtějí položit otázku, napíší svá jména na formulář a vloží jej do urny;

                           —

                                 spadají do působnosti a oblasti odpovědnosti adresáta a jsou v obecném zájmu;

                           —

                                 poslanci, kteří chtějí položit otázku, mohou vložit pouze jeden formulář;

                           —

                                 jedná-li se o otázky položené Radě, se týkají zejména výkonu jejích funkcí spočívajících ve vymezování, koordinaci a provádění politik Unie, nebo jejích pravomocí v rámci postupů jmenování či postupů spojených s fungováním orgánů, institucí a subjektů Unie nebo s revizí Smluv;

                           —

                                 předseda zahájí dobu vyhrazenou pro otázky a ukončí možnost přihlásit se;

                           —

                                 nevyžadují rozsáhlou předběžnou studii nebo průzkum ze strany dotyčného orgánu;

                           —

                                 předseda vytáhne vždy jeden lístek a vyzve takto vylosovaného poslance, aby položil otázku příslušnému komisaři.

                           —

                                 jsou srozumitelně formulovány a vztahují se ke konkrétní záležitosti;

                                 2.

                              Poslanec má na položení otázky jednu minutu a komisař má dvě minuty na odpověď. Tentýž poslanec může položit doplňující otázku, která má přímý vztah s hlavní otázkou, v délce 30 sekund. Komisař má na dodatečnou odpověď dvě minuty.

                           —

                                 neobsahují tvrzení nebo názory;

                                 3.

                              Otázky a doplňující otázky se musí přímo týkat zvoleného horizontálního tématu. O přípustnosti rozhodne předseda.

                           —

                                 nevztahují se k čistě osobním záležitostem;

                           —

                                 nemají za cíl získání dokumentů nebo statistických údajů;

                           —

                                 jsou formulovány jako otázky.

                                 2.

                              Otázka je nepřípustná, pokud je projednávání věci za účasti příslušného orgánu již na pořadu jednání, nebo se daná otázka týká výkonu legislativní a rozpočtové funkce Rady uvedené v čl. 16 odst. 1 první větě Smlouvy o Evropské unii.

                                 3.

                              Otázka je nepřípustná, jestliže byla stejná nebo podobná otázka položena a zodpovězena během předchozích tří měsíců nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu, pokud nevyvstaly nové skutečnosti nebo se tazatel nesnaží získat další informace. V prvním případě je tazateli předána kopie otázky a odpovědi.

                     Doplňující otázky

                                 4.

                              Každý poslanec může po odpovědi na jakoukoli otázku vznést doplňující otázku. Celkem může vznést dvě doplňující otázky.

                                 5.

                              Na doplňující otázky se vztahují pravidla o přípustnosti stanovená v těchto pokynech.

                                 6.

                              Předseda rozhoduje o přípustnosti doplňujících otázek a omezí jejich počet tak, aby každý poslanec, který vznesl otázku, na ni mohl dostat odpověď.

                     Předseda není povinen prohlásit doplňující otázku za přípustnou, i když splňuje výše uvedené podmínky přípustnosti, pokud:

                                 a)

                                 by mohla narušit normální průběh doby vyhrazené pro otázky nebo

                                 b)

                                 hlavní otázka, k níž se vztahuje, již byla dostatečně upřesněna jinými doplňujícími otázkami nebo

                                 c)

                                 se přímo nevztahuje k hlavní otázce.

                     Odpovědi na otázky

                                 7.

                              Dotyčný orgán zajistí, aby byly odpovědi věcné a vztahovaly se k předmětu otázky.

                                 8.

                              Pokud to obsah otázek umožňuje, může předseda po konzultaci s tazateli rozhodnout, že jim dotyčný orgán odpoví společně.

                                 9.

                              Otázka může být zodpovězena, pouze pokud je tazatel přítomen nebo pokud před zahájením doby vyhrazené pro otázky oznámil předsedovi písemně jméno svého zástupce.

                                 10.

                              Jestliže není přítomen tazatel ani jeho zástupce, otázka se nebere v potaz.

                                 11.

                              Pokud poslanec předloží otázku, ale ani on ani jeho zástupce nejsou v době vyhrazené pro otázky přítomni, napíše předseda poslanci a připomene mu jeho povinnost být přítomen nebo zastoupen. Pokud je předseda nucen zaslat takový dopis třikrát v průběhu dvanácti měsíců, ztrácí poslanec na šest měsíců právo předkládat otázky v době vyhrazené pro otázky.

                                 12.

                              Otázky, které nejsou zodpovězeny pro nedostatek času, jsou zodpovězeny podle čl. 117 odst. 4 prvního pododstavce, pokud tazatelé nepožádají o použití čl. 117 odst. 3.

                                 13.

                              Postup při písemných odpovědích se řídí čl. 117 odst. 3 a 5.

                     Lhůty

                                 14.

                              Otázky se předkládají nejpozději jeden týden před zahájením doby vyhrazené pro otázky. Otázky, které nejsou předloženy v této lhůtě, mohou být vzneseny v době vyhrazené pro otázky se souhlasem orgánu, kterého se týkají.

                     Otázky prohlášené za přípustné se rozdají poslancům a zašlou orgánům, jichž se týkají.

                                 B.

                              Doporučení

                     (výtah z usnesení Parlamentu ze dne 13. listopadu 1986)

                     EVROPSKÝ PARLAMENT,

                                 1.

                              doporučuje důslednější uplatňování pokynů pro průběh doby vyhrazené pro otázky podle článku 43

                            (27)

                              , a zejména odstavce 1 těchto pokynů týkajícího se přípustnosti;

                                 2.

                              doporučuje častěji využívat pravomoci předsedy Evropského parlamentu seskupovat podle čl. 43 odst. 3

                            (28)

                              otázky pro dobu vyhrazenou pro otázky podle témat; má však zato, že předmětem takového seskupování by měly být pouze otázky z první poloviny seznamu otázek předložených k projednání na jednotlivém dílčím zasedání;

                                 3.

                              pokud jde o doplňující otázky, doporučuje, aby předseda zpravidla povoloval jednu doplňující otázku od tazatele a jednu nebo nejvýše dvě doplňující otázky poslanců pokud možno z jiné politické skupiny nebo z jiného členského státu, než je autor hlavní otázky; připomíná, že doplňující otázky musí být stručné a formulované jako otázky a navrhuje, aby jejich délka nepřekračovala 30 vteřin;

                                 4.

                              vyzývá Komisi a Radu, aby podle odstavce 7 pokynů zajistily, aby odpovědi byly stručné a aby se vztahovaly k předmětu otázky.

      Pozměňovací návrh 13

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – název

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                     Pokyny k otázkám
                   k písemnému zodpovězení podle článku 117 a článku 118

                     Kritéria pro otázky
                   k písemnému zodpovězení podle článků 117 a 118

      Pozměňovací návrh 14

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – odst. 1 – odrážka 2

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           —

                           spadají do
                                 působnosti
                               a odpovědnosti adresáta a jsou v obecném zájmu;

                           —

                           spadají
                                 výlučně
                               do
                                 mezí působnosti institucí stanovených v příslušných Smlouvách,
                               a odpovědnosti adresáta a jsou v obecném zájmu;

      Pozměňovací návrh 15

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III– odst. 1 – odrážka 3 a (nová)

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           —

                                 nepřesahují 200 slov;

      Pozměňovací návrh 16

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III– odst. 1 – odrážka 5 a (nová)

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           —

                                 neobsahují více než tři podotázky.

      Pozměňovací návrh 17

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – odst. 2

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           2.

                                 Pokud otázka tyto pokyny nesplňuje,
                               poradí sekretariát
                                 autorovi
                              , jak
                                 může otázku navrhnout, aby byla přípustná
                              .

                           2.

                                 Na žádost
                               poradí sekretariát
                                 autorům
                              , jak
                                 v jednotlivých případech splnit kritéria stanovená v odstavci 1
                              .

      Pozměňovací návrh 18

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – odst. 3

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           3.

                           Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátu, pokud
                                 autor neodkazuje na nové významné skutečnosti nebo nepožaduje-li další informace
                              .

                           3.

                           Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátovi, pokud
                                 předseda nerozhodne jinak na základě nových významných skutečností a odůvodněné žádosti autora
                              .

      Pozměňovací návrh 19

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – odst. 4

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           4.

                           Pokud autor v otázce požaduje věcné nebo statistické informace, které
                                 jsou
                               již k dispozici
                                 v knihovně Parlamentu, informuje sekretariát poslance, který může svou otázku stáhnout
                              .

                           4.

                           Pokud autor v otázce požaduje věcné nebo statistické informace, které již
                                 mají
                               k dispozici
                                 parlamentní výzkumné služby, otázka je postoupena těmto službám, a nikoli adresátovi, pokud předseda na žádost autora nerozhodne jinak
                              .

      Pozměňovací návrh 20

      Jednací řád Evropského parlamentu

      Příloha III – odst. 5

                  Původní znění

                  Pozměňovací návrh

                           5.

                           Otázky týkající se souvisejících záležitostí lze zodpovědět společně.

                           5.

                           Otázky týkající se souvisejících záležitostí
                                 může sekretariát sloučit a
                               lze
                                 je
                               zodpovědět společně.

      (17)  Viz příloha II.

      (17)  Viz příloha II.

      (18)  Viz příloha III.

      (18)  Viz příloha III.

      (19)  Viz příloha III.

      (19)  Viz příloha III.

      (27)
         Nyní článek 116.

      (28)
         Nyní čl. 116 odst. 3.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2435 ze dne 18. prosince 2017 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Maltou

text:
               23.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/36

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2435
   ze dne 18. prosince 2017
   o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Maltou
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vlády Malty,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/1337 (4) nahradil dne 11. července 2017 pan Mario FAVA pana Marca SANTA ve funkci člena Evropského hospodářského a sociálního výboru.

               (2)

               Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Mario FAVA (Councillor, Swieqi, Local Council) navržen, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

               —

               pan Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (změna mandátu).

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 18. prosince 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         K. SIMSON

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1337 ze dne 11. července 2017 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Maltou (Úř. věst. L 185, 18.7.2017, s. 48).