title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008)

text:
Avis juridique important

|

32002D1786

Official Journal L 271 , 09/10/2002 P. 0001 - 0012

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1786/2002/ESze dne 23. září 2002,kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4], s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 15. května 2002,vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství je rozhodnuto podporovat a zlepšovat zdraví, předcházet nemocem a bojovat proti potenciálním rizikům ohrožujícím zdraví za účelem snížení nemocnosti, jíž lze předcházet, předčasné úmrtnosti a postižení znemožňujícího běžnou činnost. Má-li Společenství přispět k duševní a tělesné pohodě evropských občanů, musí koordinovaně a ve vzájemném souladu reagovat na znepokojení svých obyvatel vyplývající ze zdravotních rizik a na jejich očekávání týkající se vysoké úrovně ochrany zdraví. Proto veškerá činnost Společenství související se zdravím musí být prováděna na základě široké informovanosti, musí být transparentní a musí umožňovat vyváženou diskusi a účast všech zainteresovaných stran, a to s cílem napomáhat rozvoji poznatků a komunikačních toků a tak umožňovat větší zapojení jednotlivců do rozhodování ovlivňujícího jejich zdraví. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu právo obyvatel Společenství na jednoduché, srozumitelné a vědecky podložené informace o opatřeních přijatých na ochranu zdraví a k prevenci nemocí za účelem zvýšení kvality života.(2) Zdraví představuje prioritu a při vypracovávání a provádění všech politik a činností Společenství by měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany zdraví. Podle článku 152 Smlouvy je úkolem Společenství hrát v této oblasti aktivní úlohu a v souladu se zásadou subsidiarity přijímat opatření, která nemohou přijímat jednotlivé členské státy.(3) V rámci plánu veřejného zdraví stanoveného ve sdělení Komise ze dne 24. listopadu 1993, které vymezuje okruh opatření v oblasti veřejného zdraví, bylo přijato osm akčních programů, a to:- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 645/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se podpory zdraví, informovanosti, výchovy a vzdělávání v oblasti zdraví v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[5],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční plán boje proti rakovině v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[6],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 647/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se prevence AIDS a některých dalších přenosných nemocí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[7],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 102/97/ES ze dne 16. prosince 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci drogové závislosti v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[8],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1400/97/ES ze dne 30. června 1997, kterým se přijímá akční program Společenství pro sledování zdravotního stavu v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1997 - 2001)[9],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 372/1999/ES ze dne 8. února 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci úrazů v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[10],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1295/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro vzácné nemoci v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[11],- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1296/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro nemoci související se znečištěním životního prostředí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2001)[12].Dále bylo přijato rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství[13]. Na základě tohoto rozhodnutí Komise přijala dne 22. prosince 1999 rozhodnutí č. 2000/57/ES o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí[14].(4) K dalším opatřením přijatým v oblasti veřejného zdraví patří doporučení Rady ze dne 29. června 1998 o vhodnosti dárců krve a krevní plazmy a vyšetřování darované krve v Evropském společenství (98/463/ES)[15] a doporučení Rady ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES)[16].(5) Plán veřejného zdraví byl přezkoumán ve sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 o vývoji politiky veřejného zdraví v Evropském společenství, v němž se uvádí, že s ohledem na nová ustanovení Smlouvy, nové výzvy a získané zkušenosti je nezbytné přijmout v oblasti zdraví novou strategii a nový program.(6) Rada ve svých závěrech ze dne 26. listopadu 1998 o budoucím rámci činnosti Společenství v oblasti veřejného zdraví[17] a ve svém usnesení ze dne 8. června 1999[18], Hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 9. září 1998[19], Výbor regionů ve svém stanovisku ze dne 19. listopadu 1998[20] a Evropský parlament ve svém usnesení A4-0082/99 ze dne 12. března 1999[21] uvítaly sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 a podpořily stanovisko, že opatření na úrovni Společenství by měla být obsažena v jednom globálním programu, který by se týkal období nejméně pěti let a sledoval by tři hlavní cíle: zlepšit informovanost v zájmu rozvoje veřejného zdraví, zajistit rychlou reakci v případech ohrožení zdraví a řešit rozhodující zdravotní faktory prostřednictvím podpory zdraví a prevence nemocí, za pomoci meziodvětvových opatření a s využitím všech vhodných nástrojů stanovených ve Smlouvě.(7) Ve svém usnesení ze dne 29. června 2000 o plnění závěrů konference v Evoře, která se zabývala rozhodujícími zdravotními faktory, Rada uvádí, že vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy a uvnitř jednotlivých členských států, pokud jde o zdravotní stav obyvatelstva a výsledky zdravotní péče, je nezbytné vyvinout větší úsilí koordinované na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství; rovněž vítá závazek Komise předložit návrh nového programu v oblasti veřejného zdraví, jehož součástí jsou zvláštní opatření týkající se rozhodujících zdravotních faktorů a spočívající v podpoře zdraví a prevenci nemocí s využitím meziodvětvové politiky; Rada souhlasí, že za tímto účelem je třeba vytvořit určitou znalostní základnu a odpovídající účinný systém pro sledování zdravotního stavu; zdůraznila význam nové strategie Společenství v oblasti veřejného zdraví založené na opatřeních, která se týkají konkrétních rozhodujících zdravotních faktorů a která byla přijata již v rámci stávajících programů, zejména pokud jde o tabák, výživu a alkohol; rovněž je podle ní důležité nejen zajistit návaznost na přijatá opatření, ale také pokračovat v jejich realizaci systematickou a plně koncepční prací.(8) Rada znovu potvrdila své závěry o boji proti spotřebě tabáku ze dne 18. listopadu 1999, ve kterých zdůrazňuje nutnost vypracovat společnou strategii, a vyzvala mimo jiné Komisi, aby posílila spolupráci mezi oblastí zdravotní politiky a politikami v ostatních oblastech s cílem zajistit v těchto oblastech vysokou úroveň ochrany zdraví.(9) Rada dne 18. listopadu 1999 jednomyslně schválila usnesení o podpoře duševního zdraví.(10) Podle výroční zprávy Světové zdravotnické organizace WHO za rok 2000 o stavu zdraví ve světě existuje pět hlavních příčin nemocnosti (na základě počtu roků života ztracených nemocností): 1. neuropsychiatrické poruchy, 2. kardiovaskulární choroby, 3. zhoubné novotvary, 4. traumatická poranění a 5. nemoci dýchacího ústrojí. Infekční choroby, zejména sexuálně přenosné nemoci jako HIV/AIDS, a rezistence k antibiotikům představují nové zdravotní riziko pro evropskou populaci. Jedním z důležitých cílů programu by bylo lépe stanovit hlavní příčiny nemocnosti ve Společenství a zejména hlavní určující zdravotní faktory.(11) Program by měl přispět k výměně informací o jakostních normách v oblasti veřejného zdraví.(12) Je nezbytné shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje na úrovni Společenství, aby bylo možné účinně sledovat zdravotní stav populace a získávat objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace, které si lze vyměňovat a které Komisi a členským státům umožní zlepšovat informovanost veřejnosti a navrhovat vhodné strategie, politiky a opatření s cílem dosáhnout vyšší úrovně ochrany lidského zdraví. V zájmu komplexnosti programu je třeba vzít v úvahu také údaje pocházející ze soukromého sektoru. Všechny důležité statistické údaje by měly být analyzovány a rozčleněny podle pohlaví.(13) Pro zajištění informovanosti v oblasti veřejného zdraví a jeho sledování má Společenství a jeho členské státy k dispozici určité prostředky a mechanismy. Pro provádění daného programu, pro rozvoj vzájemné spolupráce členských států a pro zvýšení účinnosti stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví je však nezbytné zajistit vysokou úroveň koordinace mezi opatřeními a iniciativami, které přijímá Společenství a jednotlivé členské státy.(14) Je nesmírně důležité, aby Komise zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu, a to na všech úrovních, od té nejnižší až po tu nejvyšší, a aby podporovala vzájemnou spolupráci členských států. Je třeba, aby úkolem jakékoliv organizační struktury vytvořené za tímto účelem pod záštitou Komise bylo shromažďovat, sledovat a vyhodnocovat údaje, jakož i vypracovat monitorovací metody a vytvořit předpoklady pro zajištění rychlé a koordinované reakce v případech ohrožení zdraví. Tyto organizační struktury by byly založeny na posílení centrálních fondů a na těsnějším zapojení příslušných institucí určených členskými státy.(15) S využitím příslušných odborných znalostí je třeba v oblasti zdravotních informací zajistit odpovídající a trvalou koordinaci činností, které jsou zaměřeny na určování informačních potřeb, vývoj ukazatelů, shromažďování údajů a informací, otázky srovnatelnosti, vzájemnou výměnu údajů a informací s členskými státy a mezi nimi, trvalé rozšiřování databází, analýzy a rozsáhlejší šíření informací. Tuto koordinaci je nutné zaručit rovněž v oblasti rychlé reakce v případech ohrožení zdraví, v rámci činností spojených s epidemiologickým dozorem, rozvojem metod sledování, výměnou informací o pokynech a opatřeních, mechanismech a postupech v oblasti prevence a kontroly.(16) Je nesmírně důležité, aby Komise prostřednictvím vhodných strukturálních mechanismů zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu a aby podpořila spolupráci mezi členskými státy. Mají-li tyto strukturální mechanismy fungovat hladce a účinně, je nezbytné navázat trvalou spolupráci se zdravotnickými orgány členských států a přitom respektovat pravomoci členských států.(17) Komise by případně měla předložit další návrhy týkající se druhu strukturálního mechanismu potřebného k provádění strategie veřejného zdraví, zejména pokud jde o sledování zdravotního stavu a rychlou reakci při ohrožení zdraví.(18) Hlavním cílem programu v oblasti veřejného zdraví je přispět k dosažení vysoké úrovně tělesného a duševního zdraví a pohody a větší rovnosti ve zdravotnické oblasti v celém Společenství pomocí opatření zaměřených na zlepšení veřejného zdraví, prevenci lidských chorob a poruch zdraví a odstranění zdrojů nebezpečných pro zdraví v rámci boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti, to vše s přihlédnutím k pohlaví a věku. Tento cíl bude splněn, budou-li opatření vedena potřebou prodloužit délku života bez postižení nebo onemocnění, přispívat ke kvalitě života, minimalizovat hospodářské a sociální důsledky nemoci a tím zmenšovat nerovnosti zdravotního charakteru, a současně potřebou přistupovat ke zdravotním otázkám z regionálního hlediska. Prioritou by měla být opatření na podporu zdraví, která jsou zaměřena na hlavní příčiny nemocnosti. Program by měl podporovat vývoj integrované a meziodvětvové zdravotní strategie, jejímž cílem je zajistit, aby politiky a opatření Společenství přispívaly k ochraně a podpoře zdraví.(19) Má-li tohoto cíle být dosaženo, měl by daný program vzít v úvahu význam výchovy, vzdělávání a vytváření sítí.(20) Smlouva stanoví, že při navrhování a provádění všech politik a opatření Společenství musí být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Je třeba zajistit úzkou provázanost všech politik Společenství, které mají vliv na zdraví, se strategií Společenství v oblasti veřejného zdraví. V rámci programu v oblasti veřejného zdraví bude prioritním úkolem vypracování kritérií a metod pro hodnocení návrhů politik a jejich prováděcích opatření. Při vypracování opatření, která mají být v rámci programu přijata, jakož i společných strategií a akcí v návaznosti na jiné příslušné programy a akce Společenství v této oblasti je třeba dbát na to, aby tyto ostatní politiky a akce Společenství obsahovaly "zdravotní" hledisko a aby je podporovala meziodvětvová politika.(21) Dosažení hlavního cíle a obecných cílů programu vyžaduje účinnou spolupráci členských států, jejich plnou účast při provádění akcí Společenství a zapojení institucí, sdružení, organizací a orgánů působících v oblasti zdravotnictví, jakož i široké veřejnosti. K zajištění trvalého a hospodárného využití stávajících finančních prostředků a kapacit Společenství je třeba využívat sítí vytvořených ve Společenství a na vnitrostátní úrovni, aby se tak členské státy mohly vzájemně podělit o odborné znalosti a zkušenosti, pokud jde o používání účinných metod při provádění preventivních opatření, opatření na podporu zdraví a kritérií jakosti. Je třeba vést dialog se všemi rozhodujícími subjekty usilujícími o zlepšení veřejného zdraví a začlenit jejich odborné znalosti do účinné a transparentní vědomostní základny Společenství. Je třeba navázat spolupráci s orgány a nevládními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví s použitím vhodných mechanismů, například organizováním zdravotnických fór.(22) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality podle článku 5 Smlouvy vyvíjí Společenství činnost v oblastech, které nespadají do jeho výlučné pravomoci, jako je například veřejné zdraví, pouze tehdy, pokud z důvodu rozsahu nebo účinků zamýšleného opatření může být daných cílů dosaženo lépe na úrovni Společenství. Cílů programu nelze v dostatečné míře dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států vzhledem ke složitosti, nadnárodnímu charakteru a nedostatečné vnitrostátní kontrole faktorů ovlivňujících zdraví. Proto je třeba, aby program podpořil a doplnil akce a opatření na úrovni členských států. Program může znamenat velký přínos pro rozvoj zdraví a zdravotnických systémů ve Společenství díky tomu, že podpoří struktury a programy, které dále rozvíjejí schopnosti jednotlivců, institucí, sdružení, organizací a orgánů působících ve zdravotnictví, že umožní výměnu zkušeností a nejlepší praxe a poskytne základnu pro společnou analýzu faktorů ovlivňujících veřejné zdraví. Program může být rovněž přínosný v případě ohrožení veřejného zdraví přeshraniční povahy, jako například v případě infekčních onemocnění, znečištění životního prostředí nebo kontaminace potravin v takovém rozsahu, že jsou nezbytné společné strategie a akce. Program umožní Společenství přispět k plnění závazků, které pro něj vyplývají ze Smlouvy v oblasti veřejného zdraví, a přitom plně respektuje odpovědnost členských států za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. Toto rozhodnutí nepřekračuje míru nezbytnou k dosažení těchto cílů.(23) Opatření stanovená v rámci programu podporují zdravotnickou strategii Společenství a znamenají přínos Společenství v tom, že reagují na potřeby vyplývající z podmínek a struktur vznikajících při činnosti Společenství v jiných oblastech, zaměřují se na nové výsledky vývoje, nová rizika a nové problémy, pro jejichž řešení z hlediska ochrany svých obyvatel má Společenství lepší podmínky, neboť spojuje činnosti prováděné na vnitrostátní úrovni relativně izolovaně a s omezeným dopadem a doplňuje je v zájmu dosažení kladných výsledků pro obyvatelstvo Společenství a současně přispívá k upevnění solidarity a soudržnosti ve Společenství. Nová zdravotnická strategie a akční program v oblasti veřejného zdraví musí být příležitostí pro další posílení "občanské" dimenze zdravotnické politiky Společenství.(24) Má-li být zajištěno, aby opatření řešila velké problémy a rizika existující ve zdravotnictví účinně a koordinovaně s ostatními politikami a činnostmi Společenství a aby přitom nedocházelo k duplicitě, program musí umožňovat provádění společných opatření se souvisejícími programy a akcemi Společenství. Proaktivní využívání ostatních politik Společenství, jako například strukturálních fondů a sociální politiky, by mohlo mít kladný vliv na rozhodující zdravotní faktory.(25) Má-li být zajištěno účinné provádění opatření a akcí a dosaženo očekávaných účinků programu, musí být shromažďované údaje srovnatelné. Kompatibilita a interoperabilita systémů a sítí pro výměnu informací a údajů za účelem rozvoje veřejného zdraví by rovněž mohly být významným přínosem; je třeba vyvinout další úsilí ke splnění těchto cílů. Prvořadý význam má výměna informací na základě srovnatelných a kompatibilních údajů.(26) Obecně platí, že opatření a akce v rámci programu musí brát v úvahu vývoj nových technologií a aplikace informačních technologií; zejména je třeba postupovat koordinovaně vzhledem k projektům vypracovaným a uskutečňovaným v oblasti veřejného zdraví v rámci integrovaného akčního programu pro elektronickou Evropu ("eEurope") a ostatních příslušných programů, aby se předešlo jejich překrývání a aby byl zejména zajištěn rovný přístup k informacím týkajícím se zdraví.(27) Evropská rada na zasedání ve Feiře v červnu 2000 schválila akční plán "eEurope 2002 - informační společnost pro všechny", který v kapitole "Zdraví on-line" vyzývá členské státy, aby vytvořily infrastrukturu uživatelsky vstřícných, validovaných a interoperabilních systémů určených pro zdravotní výchovu, prevenci nemocí a lékařskou péči. Je nesmírně důležité, aby se nové informační technologie používaly tak, aby občané měli co možná nejlepší přístup k informacím týkajícím se zdraví.(28) Při provádění programu je třeba maximálně využívat příslušných výsledků získaných v rámci výzkumných programů Společenství, které podporují výzkum v oblastech, na něž se program vztahuje.(29) Je třeba přihlédnout ke zkušenostem získaným na základě různých chart přijatých v oblasti veřejného zdraví.(30) Při provádění programu Společenství je nutné dodržovat všechny příslušné právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů a vytvořit mechanismy zajišťující důvěrnost a bezpečnost údajů.(31) Program by měl trvat šest let, aby poskytl dostatek času pro zavedení opatření, která umožní dosáhnout jeho cílů.(32) Je nezbytné, aby Komise zabezpečila provádění programu v úzké spolupráci s členskými státy. Za účelem získání vědeckých informací a stanovisek k provádění programu je žádoucí, aby vzájemně spolupracovali světově uznávaní vědci a odborníci.(33) Je třeba zajistit, aby akce prováděné v rámci programu a akce naplánované nebo prováděné v rámci jiných politik a aktivit na sebe navazovaly a vzájemně se doplňovaly, zejména s přihlédnutím k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví při stanovování a provádění všech politik a činností Společenství.(34) Je třeba zajistit úzkou spolupráci a vzájemné konzultace mezi orgány Společenství odpovědnými za posuzování rizik, kontrolu a výzkum v oblasti potravin a bezpečnosti potravin, ochrany životního prostředí a nezávadnosti výrobků.(35) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje přednostní rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu[22] pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu. Finanční rámec by měl odpovídat potřebám a cílům programu.(36) Finanční prostředky pocházející z jiných politik Společenství a určené pro společné akce v rámci programu se připojí k finančnímu rámci stanovenému pro program.(37) Je nezbytné stanovit, že lze provádět přerozdělování prostředků a změnu opatření při respektování požadavku na transparentnost a kritérií pro výběr a pořadí priorit podle velikosti rizika nebo potenciálního dopadu, výsledků hodnocení, znepokojení veřejnosti, stávajících prostředků umožňujících intervenovat nebo možnosti takové prostředky získat, podle subsidiarity, přidané hodnoty a vlivu na ostatní odvětví. Mezi třemi cíli programu je však třeba zachovat rovnováhu a přidělovat na tyto tři cíle rozpočtové prostředky spravedlivě.(38) K dosažení cílů programu jsou nezbytná praktická opatření. Proto je při zavádění programu a přidělování prostředků v rámci programu nutné zdůraznit význam praktických opatření.(39) Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí musí být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[23].(40) Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) stanoví užší spolupráci v oblasti veřejného zdraví mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které jsou účastníky Evropského hospodářského prostoru (zeměmi ESVO/EHP), na straně druhé. Dále je třeba stanovit, že k programu se budou moci připojit přidružené země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami Evropských dohod, jejich dodatkových protokolů a rozhodnutí příslušných Rad přidružení, Kypr, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty, jakož i Malta a Turecko, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.(41) Je třeba vést kandidátské země k aktivní účasti na vypracování a provádění tohoto nového programu a posoudit otázku strategického přístupu k zdravotnictví v těchto zemích, zejména pokud jde o jejich specifické problémy.(42) V okamžiku přistoupení nových členských států musí Komise vypracovat zprávu o důsledcích, které přistoupení nových států bude mít pro program.(43) Je třeba podporovat spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví, jako je Světová zdravotnická organizace (WHO), Rada Evropy a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a to nejen v oblasti shromažďování a analyzování údajů (včetně ukazatelů), ale také v oblasti podpory zdraví na meziodvětvové úrovni, aby byla zajištěna efektivnost nákladů, aby se zamezilo duplicitě činností a programů a aby byla zajištěna synergie a vzájemná součinnost, zejména s přihlédnutím k zvláštním ujednáním o spolupráci, jako jsou například ujednání mezi WHO a Komisí.(44) Přijatá opatření musí být pravidelně kontrolována a hodnocena, a to i na základě nezávislých externích posudků, aby hodnota a přínos programu byly co největší. Musí existovat možnost upravit nebo pozměnit program na základě těchto hodnocení a vývoje, ke kterému může dojít v celkovém kontextu opatření Společenství ve zdravotnické oblasti a v oblastech souvisejících se zdravotnictvím. Je nutné, aby Evropský parlament byl informován o ročních pracovních plánech vypracovaných Komisí.(45) Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví je založen na činnostech a osmi programech v dříve stanoveném rámci, jakož i na fungování sítě pro epidemiologický dozor a kontrolu přenosných nemocí ve Společenství, a obsahuje všechny cíle a opatření definované v rámci těchto činností a programů, a to v podobě globální a ucelené zdravotní strategie. Nový program se vztahuje na rozhodnutí týkající se uvedených osmi programů, a proto je třeba tato rozhodnutí zrušit s účinkem ode dne 31. prosince 2002,ROZHODLY TAKTO:Článek 1Stanovení programu1. Tímto rozhodnutím se stanoví akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví, dále jen "program".2. Program bude prováděn v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2008.Článek 2Hlavní cíl a obecné cíle1. Program, který doplňuje vnitrostátní politiky, si klade za cíl ochranu lidského zdraví a zlepšení veřejného zdraví.2. Obecné cíle programu jsou:a) zlepšit informovanost a prohloubit znalosti za účelem rozvoje veřejného zdraví;b) zvýšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví;c) podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní faktory.3. Program rovněž přispěje k:a) zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví při vypracování a provádění všech politik a akcí Společenství prosazováním integrované a meziodvětvové zdravotnické strategie;b) odstranění nerovností ve zdravotnictví;c) posílení spolupráce mezi členskými státy v oblastech, které upravuje článek 152 Smlouvy.Článek 3Akce a činnosti Společenství1. Obecných cílů programu stanovených v článku 2 se dosáhne na základě akcí uvedených v příloze.2. Tyto akce se provádějí v úzké spolupráci s členskými státy a jsou zaměřeny na podporu průřezových činností, které je možné využít k úplnému či částečnému provádění uvedených akcí a které v případě potřeby mohou být kombinovány. Jedná se o tyto činnosti:a) činnosti týkající se systémů sledování a rychlé reakcei) činnosti v rámci sítí provozovaných prostřednictvím struktur určených členskými státy a další činnosti, na kterých má Společenství zájem z důvodu sledování zdravotního stavu obyvatelstva, poskytování vnitrostátních informací, jakož i údajů na úrovni Společenství na podporu cílů programu;ii) činnosti, jejichž cílem je řešit situace, kdy je ohroženo zdraví, včetně těžkých onemocnění, reagovat na nepředvídané události, umožnit šetření a koordinovat odezvu;iii) příprava, vytvoření a používání vhodných strukturálních mechanismů určených ke koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a pro rychlou reakci v případě ohrožení zdraví;iv) vytvoření vhodného propojení mezi akcemi, které se týkají systémů sledování a systémů rychlé reakce;b) činnosti týkající se rozhodujících zdravotních faktorůpříprava a vykonávání činností v oblasti podpory zdraví a prevence nemocí, které tvoří součást všech politik Společenství a do kterých jsou případně zapojeny nevládní organizace, inovační nebo pilotní projekty a sítě mezi vnitrostátními institucemi a činnostmi;c) činnosti týkající se právních předpisůi) přípravné práce pro tvorbu právních nástrojů Společenství v oblasti veřejného zdraví;ii) hodnocení vlivu právních předpisů Společenství na zdraví;iii) koordinace postojů Společenství a jeho členských států na fórech, kde se diskutuje o otázkách týkajících se zdraví;d) činnosti související s konzultacemi, získáváním poznatků a informovanostíi) rozvoj a šíření zdravotnických informací a poznatků, včetně statistických údajů, zpráv, studií, analýz a stanovisek v otázkách společného zájmu Společenství a členských států, mezi příslušnými orgány v členských státech, mezi zdravotnickými a dalšími odborníky a případně rovněž mezi ostatními zainteresovanými osobami a širokou veřejností;ii) informace a konzultace o zdraví a otázkách souvisejících se zdravím na úrovni Společenství, se zapojením všech dotyčných subjektů, jako jsou svazy pacientů, asociace zdravotnických odborníků, poskytovatelů zdravotní péče, odborových organizací, sociálních partnerů a nevládních organizací působících v oblasti veřejného zdraví;iii) výměna zkušeností a informací o otázkách týkajících se zdraví mezi Společenstvím a orgány a příslušnými organizacemi členských států;iv) podpora vzdělávání a odborné přípravy v oblasti veřejného zdraví ke splnění cílů programu;v) rozvoj a využívání sítí pro výměnu informací o nejlepší praxi v oblasti veřejného zdraví a o účinnosti zdravotních politik;vi) získávání vědeckých informací a poradenství od špičkových vědců a odborníků;vii) podpora a rozvoj činností vykonávaných Společenstvím a členskými státy, které se týkají správné praxe a vhodných směrů rozvoje veřejného zdraví založených na vědeckých údajích;e) podpora koordinace nevládních organizací na evropské úrovni, které vyvíjejí činnosti definované v programu jako prioritní. Tyto organizace mohou působit samostatně nebo v rámci několika koordinovaných sdružení.Článek 4Společné strategie a akceMá-li být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví při vytváření a provádění všech politik a akcí Společenství, cíle programu se mohou uskutečňovat formou společných strategií a opatření tím, že se zajistí návaznost na příslušné programy a akce Společenství, zejména v oblasti ochrany spotřebitele, sociální ochrany, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zaměstnanosti, výzkumu a technického rozvoje, vnitřního trhu, informační společnosti a informačních technologií, statistiky, zemědělství, vzdělávání, dopravy, průmyslu a životního prostředí, jakož i na akce uskutečňované Společným výzkumným střediskem a příslušnými orgány Společenství, s nimiž se upevní spolupráce.Článek 5Provádění programu1. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajišťuje provádění akcí uvedených v programu podle článku 9 a dbá na harmonické a vyvážené rozvíjení programu.2. Komise napomáhá provádění tím, že vhodnými strukturálními mechanismy, do nichž jsou úzce zapojeny členské státy, zajišťuje koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví.3. Komise a členské státy přijmou v rámci své pravomoci vhodná opatření s cílem zajistit efektivní realizaci programu a zavést mechanismy na úrovni Společenství a členských států, které umožní, aby cílů programu bylo dosaženo. Dbají na to, aby byly poskytovány patřičné informace o akcích uskutečňovaných díky programu a aby účast na akcích, jejichž provádění přísluší místním a regionálním orgánům a nevládním organizacím, byla co možná nejširší.4. V úzké spolupráci s členskými státy se Komise snaží zajistit srovnatelnost údajů a informací a tam, kde je to možné, rovněž kompatibilitu a interoperabilitu systémů a sítí určených k výměně údajů a informací týkajících se zdraví.5. Při provádění programu Komise společně s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů upravujících ochranu osobních údajů, případně rovněž vytvoření mechanismů, které zajistí důvěrnost a bezpečnost těchto údajů.6. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajistí přechod od akcí, které se provádějí v rámci programů přijatých v oblasti veřejného zdraví rozhodnutími uvedenými v článku 13 a která přispívají k prioritám stanoveným v tomto programu, k akcím, které budou prováděny na základě tohoto programu.Článek 6Vzájemný soulad a komplementaritaKomise zajistí vzájemný soulad a komplementaritu mezi akcemi prováděnými v rámci programu a akcemi prováděnými v rámci jiných politik a aktivit Společenství, včetně politik uvedených v článku 4. Komise zejména určí návrhy, které jsou zvláště důležité z hlediska cílů a opatření tohoto programu a informuje výbor uvedený v článku 9 o tom, jakým způsobem jsou v těchto návrzích zohledněny zdravotní otázky a jaký je jejich očekávaný dopad na zdraví.Článek 7Financování1. Finanční rámec pro provádění programu na dobu uvedenou v článku 1 se stanovuje ve výši 312 milionů eur.Výdaje na technickou a administrativní pomoc týkající se strukturálních mechanismů uvedených v čl. 3 odst. 2) písm. a) bodu iii) a na činnosti z nich vyplývající jsou hrazeny z celkového rozpočtu programu.2. Roční přidělované částky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.Článek 8Prováděcí opatření1. Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí vztahující se k bodům uvedeným níže se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 2:a) roční plán prací k provádění programu, stanovení priorit a akcí, které musí být přijaty, včetně přidělení finančních prostředků;b) pravidla, kritéria a postupy pro výběr a financování akcí uvedených v programu;c) pravidla pro provádění společných strategií a akcí podle článku 4;d) pravidla pro hodnocení programu podle článku 12;e) pravidla pro přípravu jakéhokoli strukturálního mechanismu určeného ke koordinaci sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví;f) metody přenosu, výměny a šíření informací a metody pro rychlou reakci v případech ohrožení zdraví v rámci programu, aniž jsou dotčena prováděcí opatření stanovená v rozhodnutí 2119/98/ES.2. Pokud jde o všechny další záležitosti, pak opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou poradním postupem podle čl. 9 odst. 3.Článek 9Výbor1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 10Účast zemí ESVO/EHP, přidružených zemí střední a východní Evropy, Kypru, Malty a TureckaProgram je otevřený pro účast:a) zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;b) přidružených zemí střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v Evropských dohodách, v jejich dodatkových protokolech a v rozhodnutích příslušných Rad přidružení;c) Kypru, jehož účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty;d) Malty a Turecka, jejichž účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.Článek 11Mezinárodní spolupráceBěhem provádění programu se postupem podle čl. 9 odst. 3 podporuje rozvoj spolupráce s třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, které působí v oblasti veřejného zdraví, zejména se Světovou zdravotnickou organizací, Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), nebo které mohou mít vliv na veřejné zdraví, jako je Světová obchodní organizace (WTO) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO). Bude zejména třeba koordinovat zdravotnický informační systém a prostředky určené k reagování na ohrožení zdraví s činností Světové zdravotnické organizace, a to vždy tam, kde tato koordinace je vhodná a možná.Článek 12Kontrola, hodnocení a šíření výsledků1. Komise pravidelně kontroluje, v úzké spolupráci s členskými státy a případně s pomocí odborníků, jak jsou z hlediska cílů prováděny akce programu. Každoročně o tom podává zprávu Výboru. Komise zasílá znění svých hlavních závěrů Evropskému parlamentu a Radě.2. Na žádost Komise informují členské státy o provádění a výsledcích tohoto programu.3. Nejpozději na konci čtvrtého roku programu pověří Komise nezávislé kompetentní odborníky, aby vypracovali externí hodnocení průběhu programu a výsledků dosažených za první tři roky. Rovněž posoudí účinky programu na zdraví a účinnost využívání finančních prostředků, jakož i vzájemný soulad a komplementaritu programu s ostatními relevantními programy, akcemi a iniciativami prováděnými v rámci jiných politik a činností Společenství. Závěry tohoto hodnocení spolu s vlastními připomínkami sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Nejpozději na konci roku následujícího po ukončení programu Komise těmto orgánům rovněž předloží závěrečnou zprávu o provádění programu.4. Komise zpřístupní veřejnosti výsledky provedených akcí a hodnotících zpráv.Článek 13Zrušující ustanoveníS účinkem ode dne 31. prosince 2002 se zrušují tato rozhodnutí:rozhodnutí č. 645/96/ES, rozhodnutí č. 646/96/ES, rozhodnutí č. 647/96/ES, rozhodnutí č. 102/97/ES, rozhodnutí č. 1400/97/ES, rozhodnutí č. 372/1999/ES, rozhodnutí č. 1295/1999/ES, rozhodnutí č. 1296/1999/ES.Článek 14Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 23. září 2002.Za Evropský parlament Za Radupředseda předsedaP. COX M. FISCHER BOELPŘÍLOHAAKCE A PODPŮRNÁ OPATŘENÍ1. Zlepšit informovanost a prohloubit znalosti v oblasti zdraví za účelem rozvoje veřejného zdraví prostřednictvím:1.1 vytvoření a využívání udržitelného systému pro sledování zdravotního stavu, který na úrovni Společenství umožní jednak stanovit srovnatelné kvantitativní a kvalitativní ukazatele na základě práce vykonávané v současné době a jejích výsledků, a jednak shromažďovat, analyzovat a šířit na úrovni Společenství srovnatelné a kompatibilní informace o lidském zdraví členěné podle věku a pohlaví a týkající se všeobecné zdravotní situace, zdravotních politik a rozhodujících zdravotních faktorů, zejména demografické, zeměpisné a sociálněekonomické situace, individuálních a biologických faktorů, způsobu chování z hlediska zdraví jako je nadměrné užívání některých látek, výživa, tělesný pohyb, sexuální chování a životní, pracovní a environmentální podmínky, přičemž zvláštní pozornost se věnuje nerovnostem ve zdravotnictví;1.2 vývoje informačních systémů pro včasné varování, detekci a monitorování ohrožení zdraví, jak v případě přenosných nemocí, u nichž je nutné přihlédnout rovněž k nebezpečí přeshraničního šíření chorob (včetně rezistentních patogenních látek), tak v případě nepřenosných nemocí;1.3 zlepšení systému pro předávání a výměnu zdravotních informací a údajů, včetně zlepšení přístupu veřejnosti;1.4 vytvoření a využívání mechanismů pro analýzu, poradenství, hlášení, informace a konzultace s členskými státy a zainteresovanými subjekty v otázkách zdravotnictví na úrovni Společenství;1.5 zlepšení analýzy a poznatků o účinku vývoje zdravotní politiky a dalších politik a činností Společenství, například jaký vliv má vnitřní trh na zdravotní systémy, s cílem přispět k vyšší úrovni ochrany lidského zdraví, včetně vypracování kritérií a metodik pro vyhodnocování politik z hlediska jejich dopadu na zdraví a vytváření dalších pojítek mezi veřejným zdravím a ostatními politikami;1.6 přezkoumání, analýzy a podpory výměny zkušeností v oblasti zdravotnických technologií, včetně nových informačních technologií;1.7 podporování výměny informací a zkušeností týkajících se správné praxe;1.8 vypracování a provádění společné akce, jejíž projekty budou zhotoveny v rámci iniciativy eEurope s cílem umožnit široké veřejnosti lepší přístup k informacím týkajícím se zdraví prostřednictvím internetu, jakož i posouzení možností vytvoření systému jakostních značek Společenství, které budou na internetových stránkách snadno identifikovatelné.Společenství, příslušní uživatelé v členských státech a případně mezinárodní organizace musí mít snadný přístup k existujícím údajům a informacím, které systém poskytne.Statistická část systému bude vytvořena ve spolupráci s členskými státy, v případě potřeby s využitím statistického programu Společenství s cílem podpořit synergii a zamezit duplicitě.2. Zlepšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví prostřednictvím:2.1 rozšíření možnosti bojovat proti přenosným nemocem formou podpory dalšího provádění rozhodnutí č. 2119/98/ES o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství;2.2 podporování využívání sítě v členských státech a zemích zúčastněných na základě článku 10 tohoto rozhodnutí, zejména pokud jde o společná šetření, odbornou přípravu, průběžné vyhodnocování, zabezpečování kvality, popřípadě také pokud jde o jejich podíl na akcích uvedených v příloze v bodech 1.2 a 1.3;2.3 rozvoje strategií a mechanismů pro prevenci, výměnu informací a reakci v případě ohrožení zdraví nepřenosnými nemocemi, včetně ohrožení zdraví nemocemi specifickými podle pohlaví a vzácně se vyskytujícími nemocemi;2.4 výměny informací o strategiích prevence zdravotních rizik vyvolaných fyzikálními, chemickými nebo biologickými faktory při mimořádných situacích, včetně rizik souvisejících s teroristickými činy, popřípadě rovněž vypracování nebo použití odpovídajících metod a mechanismů Společenství;2.5 výměny informací o strategiích vakcinace a imunizace;2.6 zlepšení bezpečnosti a kvality orgánů a látek lidského původu, včetně krve, jednotlivých složek krve a krevních prekurzorů vytvořením vysokých norem kvality a bezpečnosti pro odběr, zpracování, skladování, distribuci a použití těchto orgánů a látek;2.7 vytváření sítí dozoru pro látky lidského původu, jako například krve, jednotlivých složek krve a krevních prekurzorů;2.8 podpory strategií a opatření týkajících se ochrany lidského zdraví před případnými nepříznivými účinky způsobenými environmentálními faktory, jako je například ionizující a neionizující radiace a hluk;2.9 rozvoje strategií pro snížení rezistence proti antibiotikům.3. Podporovat zdraví a předcházet nemocem se zohledněním rozhodujících zdravotních faktorů ve všech politikách a činnostech Společenství prostřednictvím:3.1 vypracování a provádění strategií a opatření, včetně veřejné osvěty, zaměřených na rozhodující zdravotní faktory související s životním stylem, například na výživu, tělesnou aktivitu, tabák, alkohol, drogy a jiné látky a na duševní zdraví, včetně opatření obsažených ve veškerých politikách Společenství a strategií specifických podle věku a pohlaví;3.2 situační analýzy a vypracování strategií týkajících se rozhodujících zdravotních faktorů sociálního a hospodářského rázu, s cílem zjistit nerovnosti ve zdravotnictví a bojovat proti nim, jakož i s cílem posoudit vliv sociálních a hospodářských faktorů na zdraví;3.3 situační analýzy a vypracování strategií, které se týkají rozhodujících zdravotních faktorů souvisejících s životním prostředím a které přispívají ke stanovení a hodnocení vlivu environmentálních faktorů na zdraví;3.4 situační analýzy a výměny informací o genetických rozhodujících faktorech a využití genetických vyšetření;3.5 stanovení metod pro hodnocení kvality a účinnosti strategií a opatření na podporu zdraví;3.6 podpory příslušného vzdělávání souvisejícího s výše uvedenými opatřeními.4. Podpůrná opatření4.1 Společenství může poskytnout pomoc na podporu akcí a činností uvedených v článku 3.4.2 Při provádění programu se může stát, že bude Komise potřebovat dodatečné zdroje, včetně pomoci odborníků, například pro systém sledování, hodnocení programu nebo přípravu nových právních předpisů. Může rovněž potřebovat podíl odborníků na strukturálních mechanismech Společenství určených ke koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a pro rychlou reakci při ohrožení zdraví. Spolu se zprávou uvedenou v čl. 12 odst. 1 lze případně předložit jakýkoli návrh týkající se změny požadavků.4.3 Komise může rovněž zajišťovat informační a publikační činnost. Může rovněž vypracovávat hodnotící studie a organizovat semináře, kolokvia nebo jiná setkání odborníků.[1] Úř. věst. C 337 E, 28. 11. 2000, s. 122 a č. C 240 E, 28. 8. 2001, s. 168.[2] Úř. věst. C 116, 20.4.2001, s. 75.[3] Úř. věst. C 144, 16.5.2001, s. 43.[4] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 4. dubna 2001 (Úř. věst. C 21, 24.1.2002, s. 161), společný postoj Rady ze dne 31. července 2001 (Úř. věst. C 307, 31.10.2001, s. 27) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. července 2002 a rozhodnutí Rady ze dne 26. června 2002.[5] Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 521/2001/ES (Úř. věst. L 79, 17.3.2001, s. 1).[6] Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 9. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 521/2001/ES.[7] Úř. věst. L 95, 16.4.1996, s. 16. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 521/2001/ES.[8] Úř. věst. L 19, 22.1.1997, s. 25. Rozhodnutí ve znění Rozhodnutí č. 521/2001/ES.[9] Úř. věst. L 193, 22.7.1997, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 521/2001/ES.[10] Úř. věst. L 46, 20.2.1999, s. 1.[11] Úř. věst. L 155, 22.6.1999, s. 1.[12] Úř. věst. L 155, 22.6.1999, s. 7. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 521/2001/ES.[13] Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1.[14] Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 32.[15] Úř. věst. L 203, 21.7.1998, s. 14.[16] Úř. věst. L 199, 30.7.1999, s. 59.[17] Úř. věst. C 390, 15.12.1998, s. 1.[18] Úř. věst. C 200, 15.7.1999, s. 1.[19] Úř. věst. C 407, 28.12.1998, s. 21.[20] Úř. věst. C 51, 22.2.1999, s. 53.[21] Úř. věst. C 175, 21.6.1999, s. 135.[22] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 3.[23] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2015/1128 ze dne 7. července 2015 o jmenování vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015)

text:
               11.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 184/16

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2015/1128
   ze dne 7. července 2015
   o jmenování vedoucího mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2005/889/SZBP ze dne 12. prosince 2005 o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedené společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2005/889/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

               (2)

               Dne 29. května 2015 navrhla vysoká představitelka Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku, aby byla vedoucí mise EU BAM Rafah na období od 1. července 2015 do 30. června 2016 jmenována paní Natalina CEA.

               (3)

               Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1065 (2) prodloužilo trvání EU BAM Rafah do 30. června 2016,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Paní Natalina CEA je jmenována vedoucí mise EU BAM Rafah na období od 1. července 2015 do 30. června 2016.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se od 1. července 2015.

      V Bruselu dne 7. července 2015.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 327, 14.12.2005, s. 28.

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1065 ze dne 2. července 2015, kterým se mění společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (Úř. věst. L 174, 3.7.2015, s. 23).


|

2011/769/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 27. října 2011 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii - Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii

Úřední věstník L 317 , 30/11/2011 S. 0010 - 0012

		Rozhodnutí Radyze dne 27. října 2011o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii(2011/769/EU)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 29. ledna 2007 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s některými dalšími členy Světové obchodní organizace podle článku XXIV:6 Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 v průběhu přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.(2) Komise vedla jednání podle směrnic pro jednání přijatých Radou.(3) Tato jednání byla dokončena a Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dále jen "dohoda") byla parafována dne 22. září 2010.(4) Dohoda byla jménem Unie podepsána dne 20. dubna 2011 s výhradou pozdějšího uzavření v souladu s rozhodnutím Rady 2011/256/EU [1].(5) Uvedená dohoda by měla být schválena,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (dále jen "dohoda") se schvaluje jménem Unie.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné učinit jménem Unie oznámení uvedené v dohodě [2].Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Lucemburku dne 27. října 2011.Za RadupředsedaJ. Miller[1] Úř. věst.L 110, 29.4.2011, s. 13.[2] Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.--------------------------------------------------Dohodave formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské uniiA. Dopis UnieVážený pane,v návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-27 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-25, a to s následujícími změnami:zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Argentině pro "vykostěné maso skotu, čerstvé či chlazené" o 1500 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 20 % bude zachována. Během prvních čtyř let provádění dohody se kvóta zvýší o 2000 tun. Od pátého roku provádění dohody dále se kvóta zvýší o 1500 tun;vytvoření zvláštního přídělu (Argentině) ve výši 200 tun v rámci celní kvóty EU pro "vykostěné buvolí maso, zmrazené", kde příděl Argentině bude také pokrývat kategorii "čerstvé a chlazené maso", přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 20 % bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "pšenici obecnou (střední a nízká jakost)" o 122790 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 12 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "ječmen" o 890 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 16 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "sladovnický ječmen" o 890 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 8 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "kukuřici" o 35914 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.Evropská unie a Argentinská republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáctým dnem po datu posledního oznámení.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Evropskou uniiB. Dopis Argentinské republikyVážený pane,mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis z dnešního dne, tohoto znění:"V návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listinách Bulharské republiky a Rumunska v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-27 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-25, a to s následujícími změnami:zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Argentině pro "vykostěné maso skotu, čerstvé či chlazené" o 1500 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 20 % bude zachována. Během prvních čtyř let provádění dohody se kvóta zvýší o 2000 tun. Od pátého roku provádění dohody dále se kvóta zvýší o 1500 tun;vytvoření zvláštního přídělu (Argentině) ve výši 200 tun v rámci celní kvóty EU pro "vykostěné buvolí maso, zmrazené", kde příděl Argentině bude také pokrývat kategorii "čerstvé a chlazené maso", přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 20 % bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "pšenici obecnou (střední a nízká jakost)" o 122790 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 12 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "ječmen" o 890 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 16 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "sladovnický ječmen" o 890 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 8 EUR za tunu bude zachována;zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "kukuřici" o 35914 tun (erga omnes), přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 0 % bude zachována.Evropská unie a Argentinská republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáctým dnem po datu posledního oznámení.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Argentinskou republikou."Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas své vlády s výše uvedeným dopisem.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za vládu Argentinské republiky--------------------------------------------------


title: 2010/487/Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2009 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy Komisí

text:
               15.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 242/25

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 9. října 2009
   o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy Komisí
   (2010/487/Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise v souladu se směrnicemi Rady ze dne 22. července 2008 vedla jednání o dohodě o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy.

               (2)

               Uzavření dohody Komisí by mělo být schváleno,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy Komisí za Evropské společenství pro atomovou energii a jeho jménem se schvaluje.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 9. října 2009.

            Za Radu

            předseda

         Å. TORSTENSSON

    ---documentbreak---

               15.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 242/26

         DOHODA
   o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy
   EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (Euratom)
   a
   VLÁDA INDICKÉ REPUBLIKY
   (dále společně jen „smluvní strany“),
   VZHLEDEM K TOMU, že v Dohodě o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o partnerství a rozvoji, podepsané dne 20. prosince 1993, se smluvní strany zavazují k podpoře spolupráce v oblasti energie a ochrany životního prostředí,
   PŘEJÍCE SI nadále podporovat rozvoj energie z jaderné syntézy jako zdroje energie, který je potenciálně šetrný k životnímu prostředí, ekonomicky konkurenceschopný a prakticky neomezený,
   SE DOHODLY TAKTO:
   Článek I
   Cíl
   Cílem této dohody je prohloubit spolupráci mezi smluvními stranami v oblastech, které jsou předmětem jejich programů v oblasti jaderné syntézy, na základě oboustranného užitku a celkové vzájemnosti za účelem rozvoje vědeckých poznatků a technologických možností potřebných pro systém energetického využití jaderné syntézy.
   Článek II
   Oblasti spolupráce
   Spolupráce podle této dohody může zahrnovat tyto oblasti:

               a)

               tokamaky, včetně velkých projektů současné generace a činností souvisejících s projekty příští generace;

               b)

               alternativy tokamaků;

               c)

               technologie energie z jaderné syntézy s využitím magnetického pole;

               d)

               teorii plazmatu a aplikovanou fyziku plazmatu;

               e)

               zásady a plány v rámci programů a

               f)

               jiné oblasti, na kterých se smluvní strany písemně dohodnou, pokud jsou zahrnuty v jejich programech.

         Článek III
   Formy spolupráce
   1.   Formy spolupráce v rámci této dohody mohou mimo jiné zahrnovat:

               a)

               výměnu a poskytování informací a údajů o vědeckých a technických činnostech, vývoji, postupech a výsledcích a zásadách a plánech v rámci programů, včetně výměny nezveřejňovaných informací za podmínek stanovených v článcích VI a VII;

               b)

               výměnu vědeckých, technických a jiných odborných pracovníků na dohodnutou dobu za účelem účasti na pokusech, analýzách, návrzích a jiných činnostech výzkumu a vývoje v souladu s článkem VIII;

               c)

               pořádání seminářů a jiných setkání za účelem diskuse a výměny informací o dohodnutých tématech oblastí uvedených v článku II a za účelem určení činností spolupráce, které by mohly být s užitkem vykonány v souladu s článkem V;

               d)

               výměnu a poskytování vzorků, materiálů, zařízení (přístrojů a součástí) pro pokusy, zkoušky a hodnocení v souladu s články IX a X;

               e)

               provádění společných studií, projektů nebo pokusů, což zahrnuje společné návrhy, přípravu a provedení;

               f)

               vytvoření datových spojení, mimo jiné nástrojů k dálkové analýze dat, a

               g)

               jiné konkrétní formy spolupráce, na kterých se smluvní strany písemně dohodnou.

         2.   Smluvní strany vhodným způsobem koordinují své činnosti v rámci této dohody s jinými mezinárodními činnostmi v oblasti výzkumu a vývoje jaderné syntézy, aby se na nejmenší možnou míru snížilo zdvojení úsilí. Žádným ustanovením této dohody nejsou dotčena stávající ani budoucí ujednání o spolupráci mezi smluvními stranami.
   Článek IV
   Koordinační výbor a výkonní tajemníci
   1.   Smluvní strany zřizují koordinační výbor, jehož úkolem je koordinovat provádění činností v rámci této dohody a dohlížet na ně. Každá smluvní strana jmenuje stejný počet členů koordinačního výboru, z nichž jednoho jmenuje vedoucím své delegace. Koordinační výbor zasedá jednou ročně, střídavě v Indické republice a v Evropské unii, nebo v jakémkoli jiném dohodnutém čase a místě. Zasedání předsedá vedoucí delegace hostitelské smluvní strany.
   2.   Koordinační výbor vypracovává plán činností spolupráce a schvaluje a přezkoumává pokrok probíhajících činností spolupráce v rámci této dohody. Rovněž koordinuje, navrhuje a schvaluje budoucí činnosti spolupráce v oblasti působnosti této dohody, s ohledem na technický význam a míru úsilí potřebnou k zajištění oboustranného užitku a celkové vzájemnosti na základě této dohody.
   3.   Koordinační výbor přijímá všechna rozhodnutí jednomyslně.
   4.   Každá smluvní strana jmenuje výkonného tajemníka, který ji zastupuje v období mezi zasedáními koordinačního výboru ve všech záležitostech týkajících se spolupráce na základě této dohody. Výkonní tajemníci odpovídají za každodenní řízení této spolupráce.
   Článek V
   Provádění
   1.   Každá smluvní strana určí vhodné subjekty pro provádění činností podle této dohody.
   2.   Pokud koordinační výbor schválí společnou činnost, schválí popřípadě v rámci této dohody a podle jejích podmínek i projektový plán.
   3.   Každý projektový plán obsahuje seznam subjektů, které byly určeny k provedení projektu, a podrobná ustanovení o provádění společné činnosti, včetně technického rozsahu a řízení, použitelných povinností v souvislosti s dekontaminací, výměny nezveřejňovaných informací, výměny zařízení, režimu duševního vlastnictví, celkových nákladů, sdílení nákladů a popřípadě časového plánu.
   Článek VI
   Dostupnost a šíření informací
   1.   S ohledem na své právní předpisy a na ustanovení této dohody se každá ze smluvních stran a její zástupci zavazují k volnému zpřístupnění veškerých informací, které mají k dispozici a které jsou nezbytné pro provádění činností spolupráce podle této dohody, druhé smluvní straně a jejím zástupcům.
   2.   Smluvní strany podporují co nejširší šíření informací, které mají právo zveřejnit a které byly získány společně nebo jsou určeny k poskytnutí nebo výměně na základě této dohody, s výhradou potřeby ochrany nezveřejňovaných informací a potřeby ochrany duševního vlastnictví vytvořeného nebo poskytnutého v rámci této dohody.
   3.   Informace předané jednou smluvní stranou druhé smluvní straně v rámci této dohody musí být správné podle nejlepšího vědomí a svědomí předávající smluvní strany, ale předávající smluvní strana neručí za vhodnost předávaných informací pro jakékoliv určité užití nebo uplatnění přijímající smluvní stranou nebo třetí osobou. Informace získané společně oběma smluvními stranami musí být správné podle nejlepšího vědomí a svědomí obou smluvních stran. Žádná ze smluvních stran neručí za správnost společně získaných informací nebo jejich vhodnost pro jakýkoliv určitý účel, užití nebo uplatnění kteroukoli ze smluvních stran nebo třetí osobou.
   Článek VII
   Duševní vlastnictví
   Ochrana a rozdělení duševního vlastnictví vytvořeného nebo poskytnutého během spolupráce v rámci této dohody se řídí přílohou A, která je nedílnou součástí této dohody a která se vztahuje na všechny činnosti prováděné v rámci této dohody.
   Článek VIII
   Výměny pracovníků
   Při výměně pracovníků mezi smluvními stranami či jejich zástupci v rámci této dohody se použijí tato ustanovení:

               a)

               každá smluvní strana zajišťuje výběr kvalifikovaných pracovníků se schopnostmi a kvalifikací nutnými k vykonávání činností plánovaných v rámci této dohody. Každá taková výměna pracovníků se předem dohodne formou výměny dopisů mezi smluvními stranami, která odkáže na tuto dohodu a její příslušná ustanovení o duševním vlastnictví a na dotyčnou činnost spolupráce;

               b)

               každá smluvní strana odpovídá za platy, pojištění a přídavky, které mají být vyplaceny jejím výměnným pracovníkům;

               c)

               pokud není dohodnuto jinak, hradí vysílající smluvní strana cestovní výdaje a výdaje na pobyt výměnných pracovníků, kteří pobývají u hostitelské organizace;

               d)

               přijímající smluvní strana zajistí náležité ubytování výměnným pracovníkům druhé smluvní strany (a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti) na oboustranně přijatelném základě vzájemnosti;

               e)

               přijímající smluvní strana poskytne výměnným pracovníkům druhé smluvní strany veškerou nezbytnou pomoc podle svých právních předpisů v oblasti správních formalit (například získání víza);

               f)

               každá smluvní strana zajistí, aby výměnní pracovníci dodržovali všeobecné pracovní a bezpečnostní předpisy platné v hostitelské organizaci, a

               g)

               každá smluvní strana může na vlastní náklady sledovat zkušební činnosti a analýzy druhé smluvní strany v oblastech spolupráce vymezených v článku II. Sledování lze provádět prostřednictvím návštěv pracovníků, a to v každém jednotlivém případě po předchozí dohodě s přijímající smluvní stranou.

         Článek IX
   Výměna zařízení, vzorků apod.
   V případě výměny, zapůjčení nebo dodání zařízení, přístrojů, vzorků, materiálů nebo nezbytných náhradních dílů (dále jen „zařízení“) jednou smluvní stranou nebo jejími zástupci straně druhé či jejím zástupcům se pro zasílání a užívání zařízení použijí tato ustanovení:

               a)

               zasílající strana dodá co nejdříve podrobný seznam poskytovaných zařízení s příslušnými technickými daty a technickou a informativní dokumentací;

               b)

               pokud není v projektovém plánu uvedeném v článku V dohodnuto jinak, zůstává zařízení dodané zasílající smluvní stranou jejím majetkem a je jí vráceno ke dni, který stanoví koordinační výbor;

               c)

               zařízení se v hostitelské organizaci zprovozní pouze po dohodě mezi smluvními stranami a

               d)

               přijímající smluvní strana zajistí pro zařízení nezbytné prostory a dodávku elektrické energie, vody, plynu atd. v souladu s technickými požadavky, na kterých se smluvní strany dohodnou.

         Článek X
   Obecná ustanovení
   1.   Každá smluvní strana vykonává činnosti stanovené touto dohodou s ohledem na své platné právní předpisy a zajišťuje finanční zdroje s výhradou dostupnosti vyhrazených finančních prostředků.
   2.   Pokud se smluvní strany výslovně písemně nedohodnou jinak, hradí všechny náklady plynoucí ze spolupráce v rámci této dohody smluvní strana, která je vynaloží.
   3.   Všechny otázky výkladu nebo provádění této dohody, které vzniknou během její doby platnosti, se řeší dohodou smluvních stran.
   4.   Tato dohoda je použitelná, co se týče Euratomu, na území, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a na území těch zemí, které se účastní programu Euratomu pro jadernou syntézu jako plně přidružené třetí státy.
   Článek XI
   Doba platnosti, změny a ukončení dohody
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, kdy si smluvní strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich vnitřní postupy nezbytné pro vstup této dohody v platnost, a platí po dobu pěti (5) let. Prodlužuje se automaticky na dobu dalších pěti (5) let, pokud jedna ze smluvních stran neoznámí nejpozději šest (6) měsíců před uplynutím doby platnosti dohody písemně druhé smluvní straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit.
   2.   Tuto dohodu lze měnit písemným ujednáním smluvních stran.
   3.   Všechny společné činnosti a pokusy nedokončené v době ukončení nebo skončení platnosti této dohody mohou až do svého dokončení pokračovat za podmínek stanovených v této dohodě.
   4.   Tuto dohodu a jakýkoli projektový plán na jejím základě lze ukončit kdykoli podle vlastního rozhodnutí jedné ze smluvních stran písemným oznámením strany, která hodlá dohodu nebo projektový plán ukončit, zaslaným šest (6) měsíců předem. Tímto ukončením nejsou dotčena práva, která z této dohody nebo projektového plánu plynou pro některou ze smluvních stran ke dni ukončení.
   5.   Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

      Na důkaz čehož připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.
      V Novém Dillí dne šestého listopadu roku dva tisíce devět.

            Za Evropské společenství pro atomovou energii

         BENITA FERRERO-WALDNER

            Za vládu Indické republiky

         ANIL KAKODKAR

   PŘÍLOHA A

      PRÁVA K DUŠEVNÍMU VLASTNICTVÍ

   Práva k duševnímu vlastnictví vytvořenému nebo poskytnutému na základě této dohody se rozdělují takto:
   I.   Oblast působnosti

   Pokud není výslovně dohodnuto jinak, vztahuje se tato příloha na všechny činnosti spolupráce prováděné na základě této dohody.
   II.   Vlastnictví, rozdělení a výkon práv

   A.   Pro účely této dohody se „duševním vlastnictvím“ rozumí význam uvedený v článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního vlastnictví, podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967.
   B.   Tato příloha pojednává o rozdělení práv, nároků a licenčních poplatků mezi smluvní strany. Každá smluvní strana zajistí, aby druhá smluvní strana mohla získat práva k duševnímu vlastnictví, která jí byla přidělena v souladu s touto přílohou. Touto přílohou se nijak nemění ani není dotčeno přiznání práv, nároků a licenčních poplatků mezi kteroukoli ze smluvních stran a její státní příslušníky, které se řídí právními předpisy a zvyklostmi dané smluvní strany.
   C.   Ukončením nebo uplynutím doby platnosti této dohody nejsou dotčena práva nebo povinnosti plynoucí z této přílohy.

               1)

               V případě činností spolupráce mezi smluvními stranami upravuje duševní vlastnictví plynoucí ze společného výzkumu, tj. výzkumu podporovaného oběma smluvními stranami, plán zavádění výsledků technického rozvoje v souladu s těmito zásadami:

                           a)

                           smluvní strany si v přiměřeném čase vzájemně oznamují veškerá práva k duševnímu vlastnictví vzniklá na základě této dohody nebo příslušných prováděcích opatření;

                           b)

                           pokud není dohodnuto jinak, jsou práva a nároky k duševnímu vlastnictví vytvořenému během společného výzkumu využitelné oběma smluvními stranami bez územního omezení;

                           c)

                           každá ze smluvních stran usiluje o včasnou ochranu duševního vlastnictví, ke kterému získá práva a nároky v rámci plánu zavádění výsledků technického rozvoje;

                           d)

                           každá ze smluvních stran má nevýhradní, neodvolatelnou, bezplatnou licenci na využívání duševního vlastnictví vzniklého v rámci této dohody, avšak pouze k účelům výzkumu, a

                           e)

                           hostující výzkumní pracovníci, kteří se podíleli na vytvoření duševního vlastnictví, získávají práva k duševnímu vlastnictví a podíly z licenčních poplatků získaných hostitelskými organizacemi za licence na práva k takovému duševnímu vlastnictví na základě zásad hostitelských organizací. Každá smluvní strana poskytne hostujícím výzkumným pracovníkům zacházení ne méně příznivé, než jaké poskytuje s ohledem na udělování výše uvedených práv k duševnímu vlastnictví a licenčních poplatků vlastním státním příslušníkům. Každý hostující výzkumný pracovník uvedený jako tvůrce vynálezu má mimoto s ohledem na ceny, prémie, výhody či jiné odměny nárok na zacházení jako státní příslušník hostitelské smluvní strany v souladu se zásadami hostitelské organizace a použitelnými právními předpisy smluvních stran.

               2)

               V případě činností spolupráce jiných než společný výzkum, na který se vztahuje odstavec II.D.1, vyžaduje každá smluvní strana v rozsahu stanoveném svými právními předpisy od všech svých účastníků, aby uzavřeli zvláštní dohody o provádění společného výzkumu a o právech a povinnostech účastníků. S ohledem na duševní vlastnictví tyto dohody obvykle upravují mimo jiné vlastnictví, ochranu, uživatelská práva pro účely výzkumu, využívání a šíření, včetně opatření pro společné zveřejnění, práva a povinnosti hostujících výzkumných pracovníků a postupy řešení sporů. Dohody mohou též upravovat jiné záležitosti, například přístup k novým a stávajícím informacím, udělování licencí a konečné výsledky.

         E.   Aniž by porušily podmínky hospodářské soutěže v oblastech dotčených touto dohodou, usilují obě smluvní strany o to, aby práva nabytá na základě této dohody a opatření provedená v jejím rámci byla vykonávána tak, aby podpořila zejména i) využití informací vytvořených nebo jinak získaných v rámci této dohody a jejich šíření, pokud je to v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě, s oddílem IV této přílohy a s jakýmikoli předpisy platnými podle použitelných právních předpisů smluvních stran upravujících nakládání s citlivými nebo důvěrnými informacemi v oblasti jaderné energetiky, a ii) přijetí a provádění mezinárodních norem.
   III.   Díla chráněná autorskými právy

   V souladu s podmínkami této dohody požívají autorská práva smluvních stran zacházení v souladu s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, spravovanou Světovou obchodní organizací.
   IV.   Vědecká literární díla

   S výhradou zacházení s nezveřejňovanými informacemi stanoveného v oddílu V se použijí tyto postupy:

               A.

               Každá ze smluvních stran má právo na nevýlučnou, neodvolatelnou, bezplatnou, celosvětovou licenci na překlad, kopírování a veřejné šíření, smluvními stranami či jejich jménem, informací obsažených ve vědeckých a technických časopisech, článcích, zprávách, knihách nebo na jiných médiích a pocházejících přímo ze společného výzkumu na základě této dohody.

               B.

               Ve všech kopiích děl chráněných autorskými právy, která jsou veřejně šířena a která byla vypracována na základě tohoto ustanovení, musí být uvedena jména autorů díla, pokud autor výslovně uvedení svého jména neodmítl. Kopie musí být rovněž opatřeny jasně viditelným oznámením o společné podpoře smluvních stran.

         V.   Nezveřejňované informace

   A.   Nezveřejňované písemně zaznamenané informace

               1)

               Každá ze smluvních stran určí co nejdříve informace týkající se této dohody, které nemají být zveřejněny, přičemž vezme v úvahu mimo jiné tato kritéria:

                           a)

                           důvěrnost dotyčných informací v tom smyslu, že dané informace nejsou jako celek nebo v přesném uspořádání nebo sestavě svých částí všeobecně známy nebo snadno dostupné zákonnými prostředky;

                           b)

                           skutečnou nebo možnou obchodní hodnotu informací vzhledem k jejich důvěrné povaze a

                           c)

                           dřívější ochranu informací v tom smyslu, že osoba příslušná podle práva přijala přiměřená opatření na ochranu jejich důvěrnosti. Pokud není uvedeno jinak, mohou se v určitých případech strany dohodnout, že části informací nebo veškeré informace poskytnuté, vyměněné nebo vzniklé v průběhu společného výzkumu na základě této dohody nesmějí být zveřejněny.

               2)

               Každá smluvní strana zajistí, aby nezveřejňované informace na základě této dohody a jejich výsledná výsadní povaha byly pro druhou smluvní stranu snadno rozpoznatelné, například prostřednictvím vhodného označení nebo pomocí vysvětlivky upozorňující na omezení. Totéž platí i pro jakékoli kopie uvedených informací, ať úplné či částečné. Smluvní strana nebo účastník, kteří obdrží nezveřejňované informace podle této dohody, respektují jejich výsadní povahu. Platnost těchto omezení končí automaticky, jakmile vlastník tyto informace poskytne bez omezení.

               3)

               Nezveřejňované informace sdělené na základě této dohody může přijímající strana předávat osobám, které zaměstnává, včetně svých dodavatelů, a ostatním dotčeným oddělením přijímající strany, jež jsou k tomu oprávněny pro účely probíhajícího společného výzkumu a které je potřebují, pod podmínkou, že veškeré takto šířené nezveřejněné informace jsou chráněny v souladu s touto přílohou a v míře stanovené právními předpisy každé ze smluvních stran a lze je jako takové snadno rozpoznat, jak bylo stanoveno výše.

         B.   Nezveřejňované písemně nezaznamenané informace
   S nezveřejňovanými písemně nezaznamenanými informacemi nebo jinými důvěrnými nebo výsadními informacemi poskytovanými na seminářích a jiných setkáních pořádaných na základě této dohody, nebo s informacemi vzniklými v důsledku přidělení pracovníků či používání zařízení nebo při společných projektech nakládají smluvní strany nebo jejich zástupci v souladu se zásadami stanovenými v této dohodě pro písemně zaznamenané informace za předpokladu, že příjemce těchto nezveřejňovaných nebo jiných důvěrných či výsadních informací byl nejpozději v okamžiku, kdy mu jsou tyto informace sděleny, písemně uvědomen o jejich důvěrné povaze.
   C.   Ochrana
   Každá smluvní strana učiní vše, aby zaručila, že nezveřejňované informace, které získala na základě této dohody, budou v souladu s touto dohodou chráněny. Zjistí-li jedna ze smluvních stran, že nebude nebo pravděpodobně nebude schopna dodržet ustanovení o nešíření informací uvedená v odstavcích A a B, uvědomí o tom neprodleně druhou smluvní stranu. Smluvní strany se poté poradí o vhodných opatřeních, která mají přijmout.
   VI.   Řešení sporů, nové typy duševního vlastnictví a nepředvídané duševní vlastnictví

   A.   Spory mezi smluvními stranami týkající se duševního vlastnictví se řeší v souladu s čl. X odst. 3 této dohody. Po dohodě smluvních stran však může být takovýto spor postoupen mezinárodnímu rozhodčímu soudu k závaznému rozhodčímu řízení v souladu s použitelnými pravidly mezinárodního práva. Není-li dohodnuto jinak, řídí se řešení sporu rozhodčími pravidly Komise OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL).
   B.   Pokud některá ze smluvních stran usoudí, že z činnosti spolupráce prováděné na základě této dohody může vzniknout nový typ duševního vlastnictví, který není zahrnut v plánu zavádění výsledků technického rozvoje ani v dohodě mezi určenými subjekty, nebo pokud vzniknou jiné nepředvídané obtíže, zahájí smluvní strany neprodleně jednání s cílem zajistit odpovídající ochranu, využívání a šíření dotyčného duševního vlastnictví na svém území.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 10. listopadu 2015, kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8 Evropské unie na rozpočtový rok 2015

text:
               12.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 375/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 10. listopadu 2015,
   kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8 Evropské unie na rozpočtový rok 2015
   (2015/C 375/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8 Evropské unie na rozpočtový rok 2015 byl přijat dne 10. listopadu 2015.
   Úplné znění je k dispozici k nahlédnutí nebo ke stažení na internetových stránkách Rady: http://www.consilium.europa.eu/

      V Bruselu dne 10. listopadu 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 69, 13.3.2015, s. 1.


title: 2007/267/ES,Euratom: Rozhodnutí zástupců vlád členských států ze dne 25. dubna 2007 o jmenování soudců Soudu prvního stupně Evropských společenství

text:
               1.5.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 114/27

      ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ

   ze dne 25. dubna 2007
   o jmenování soudců Soudu prvního stupně Evropských společenství
   (2007/267/ES, Euratom)
   ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 224 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 140 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Funkční období Jörga PIRRUNGA, Huberta LEGALA, Johna D. COOKEHO, Rafaela GARCÍI-VALDECASASE, Nicholase Jamese FORWOODA, Eny CREMONAOVÉ, Ireny PELIKÁNOVÉ, Vilenase VADAPALASE, Ingrīdy LABUCKÉ, Enza MOAVERA MILANESIHO, Nilse WAHLA, Mira PREKA a Teodora ČIPEVA, soudců Soudu prvního stupně, skončí dne 31. srpna 2007.

               (2)

               Je třeba přistoupit k částečné obměně členů Soudu prvního stupně na období od 1. září 2007 do 31. srpna 2013; avšak z důvodu chybějícího návrhu bude možné jmenovat jednoho soudce až později,

         ROZHODLI TAKTO:
   Článek 1
   Soudci Soudu prvního stupně na období od 1. září 2007 do 31. srpna 2013 jsou jmenováni:

               pan John D. COOKE

               paní Ena CREMONAOVÁ

               pan Teodor ČIPEV

               pan Alfred DITTRICH

               pan Nicholas James FORWOOD

               paní Ingrīda LABUCKÁ

               pan Enzo MOAVERO MILANESI

               paní Irena PELIKÁNOVÁ

               pan Miro PREK

               pan Laurent TRICHOT

               pan Vilenas VADAPALAS

               pan Nils WAHL

         Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 25. dubna 2007.

            Předseda

         W. SCHÖNFELDER


title: 2010/696/: Rozhodnutí Rady ze dne 17. listopadu 2010 o jmenování jednoho člena Účetního dvora

text:
               20.11.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/20

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 17. listopadu 2010
   o jmenování jednoho člena Účetního dvora
   (2010/696/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 286 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pan Maarten B. ENGWIRDA, člen Účetního dvora, odstupuje ke dni 1. ledna 2011.

               (2)

               Je tudíž třeba nahradit pana Maartena B. ENGWIRDU na zbývající část funkčního období,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Gijs M. de VRIES je jmenován členem Účetního dvora na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 17. listopadu 2010.

            Za Radu

            předseda

         D. REYNDERS

      (1)  Stanovisko ze dne 7. října 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).


title: 2006/907/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 2006 o jmenování španělského člena Výboru regionů

text:
               9.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/27

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 30. listopadu 2006
   o jmenování španělského člena Výboru regionů
   (2006/907/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh španělské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po uplynutí funkčního období pana Joana CLOSE i MATHEU se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem Výboru regionů je jako nástupce pana Joana CLOSE i MATHEU na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován pan Jordi HEREU i BOHER, starosta Barcelony.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2008/581/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2008 o financování skladování antigenů viru slintavky a kulhavky a výroby očkovacích látek rekonstituovaných z těchto antigenů

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 186/36

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 4. července 2008
   o financování skladování antigenů viru slintavky a kulhavky a výroby očkovacích látek rekonstituovaných z těchto antigenů
   (2008/581/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 14 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na směrnici Rady 2003/85/ES ze dne 29. září 2003, kterou se stanoví opatření Společenství pro tlumení slintavky a kulhavky, zrušují směrnice 85/511/EHS a rozhodnutí 89/531/EHS a 91/665/EHS a mění směrnice 92/46/EHS (2), a zejména na čl. 80 odst. 2 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady 91/666/EHS ze dne 11. prosince 1991 o vytvoření rezerv očkovacích látek proti slintavce a kulhavce ve Společenství (3) byly vytvořeny zásoby antigenů pro rychlou výrobu očkovacích látek proti slintavce a kulhavce, které jsou z bezpečnostních důvodů uchovávány v prostorách výrobce na odlišných určených místech.

               (2)

               Podle směrnice 2003/85/ES Komise zajistí, aby rezervy koncentrovaných inaktivovaných antigenů Společenství pro výrobu očkovacích látek proti slintavce a kulhavce byly skladovány v zařízeních banky antigenů a očkovacích látek Společenství.

               (3)

               K tomuto účelu je třeba stanovit počet dávek a druhy sérotypů a kmenů antigenů viru slintavky a kulhavky skladovaných v bance antigenů a očkovacích látek Společenství, s ohledem na potřeby odhadované v rámci pohotovostních plánů a na základě epizootologické situace, případně po konzultaci s referenční laboratoří Společenství.

               (4)

               Na základě rozhodnutí Komise 93/590/ES ze dne 5. listopadu 1993 o nákupu antigenů slintavky a kulhavky v rámci akce Společenství týkající se rezerv očkovacích látek proti slintavce a kulhavce (4) byla přijata opatření k nákupu antigenů slintavky a kulhavky A5 evropského, A22 středovýchodního a O1 evropského.

               (5)

               Na základě rozhodnutí Komise 97/348/ES ze dne 23. května 1997 o nákupu antigenů slintavky a kulhavky Společenstvím a o složení, výrobě, plnění do lahví a rozdělení očkovacích látek proti slintavce a kulhavce (5) byla přijata opatření k nákupu antigenů slintavky a kulhavky A 22 Iraq, C1 a ASIA 1.

               (6)

               Na základě rozhodnutí Komise 2000/77/ES ze dne 17. prosince 1999 o nákupu antigenů slintavky a kulhavky Společenstvím a o složení, výrobě, plnění do lahví a rozdělení očkovacích látek proti slintavce a kulhavce (6) byla přijata opatření k nákupu určitých dávek antigenů slintavky a kulhavky A Iran 96, A Iran 99, A Malaysia 97, SAT 1, SAT 2 (východoafrické a jihoafrické kmeny) a SAT 3.

               (7)

               Na základě rozhodnutí Komise 2000/569/ES ze dne 8. září 2000 o nákupu antigenů slintavky a kulhavky Společenstvím a o složení, výrobě, plnění do lahví a rozdělení očkovacích látek proti slintavce a kulhavce (7) byla přijata opatření k nákupu určitých dávek antigenů slintavky a kulhavky A 22 Iraq, A Malaysia 97, O1 Manisa, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (východoafrické a jihoafrické kmeny) a SAT 3.

               (8)

               V roce 2003 a na základě rozhodnutí Komise K(2002) 4326 o nákupu a skladování antigenů viru slintavky a kulhavky (8) byla získána dodatečná množství epizootologicky příslušných antigenů.

               (9)

               V souladu s článkem 14 rozhodnutí 90/424/EHS by měla být rovněž stanovena výše účasti Společenství na vytvoření těchto rezerv antigenů a podmínky, které se na ni mohou vztahovat.

               (10)

               U všech antigenů starších pěti let musí být provedeny testy jejich účinnosti.

               (11)

               Od roku 2005 není v platnosti žádný závazný dlouhodobý právní závazek mezi smluvní stranou a Komisí, pokud jde o skladování, výrobu, rozdělení, plnění do lahví, etiketování a přepravu antigenů slintavky a kulhavky zakoupených v letech 1993 až 2005.

               (12)

               Na náklady na skladování antigenů slintavky a kulhavky v letech 2005, 2006 a 2007 se vztahuje finanční závazek v souladu s finančním nařízením.

               (13)

               V letech 2005 až 2007 nevznikly žádné jiné náklady spojené s těmito antigeny slintavky a kulhavky než náklady na jejich skladování.

               (14)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Komise musí podniknout nezbytné kroky k zajištění skladování všech antigenů slintavky a kulhavky uvedených v příloze od 1. ledna 2008 na dobu nejméně pěti let.
   Komise rovněž zajistí testy účinnosti těchto antigenů, jejich výrobu, rozdělení, plnění do lahví, etiketování a přepravu.
   Článek 2
   Celkové náklady na pokrytí služeb uvedených v článku 1 nepřesáhnou 4 000 000 EUR.
   Článek 3
   Generální ředitel generálního ředitelství pro zdraví a spotřebitele se tímto zmocňuje podepsat jménem Komise smlouvy podle článku 1.
   Článek 4
   V první polovině roku 2008 bude zahájeno nabídkové řízení. Zakázka na služby v souladu s nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9) a jeho prováděcími pravidly stanovenými v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 (10) by měla být uzavřena do 30. září 2008.

      V Bruselu dne 4. července 2008.

            Za Komisi

         Androulla VASSILIOU

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 306, 22.11.2003, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/104/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 352).

      (3)  Úř. věst. L 368, 31.12.1991, s. 21. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (4)  Úř. věst. L 280, 13.11.1993, s. 33. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2000/112/ES (Úř. věst. L 33, 8.2.2000, s. 21).

      (5)  Úř. věst. L 148, 6.6.1997, s. 27. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2000/112/ES.

      (6)  Úř. věst. L 30, 4.2.2000, s. 35.

      (7)  Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 61.

      (8)  Rozhodnutí nevyhlášeno.

      (9)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Příloha není určena ke zveřejnění


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/937 ze dne 23. května 2017 o jmenování vedoucích pracovních útvarů, kteří přijímají rozhodnutí v přenesené pravomoci o významu dohlížených subjektů (ECB/2017/17)

text:
               1.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 141/28

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/937
   ze dne 23. května 2017
   o jmenování vedoucích pracovních útvarů, kteří přijímají rozhodnutí v přenesené pravomoci o významu dohlížených subjektů (ECB/2017/17)
   VÝKONNÁ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.6 tohoto statutu,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/933 ze dne 16. listopadu 2016 o obecném rámci pro přenesení rozhodovacích pravomocí ve vztahu k právním nástrojům týkajícím se úkolů v oblasti dohledu (ECB/2016/40) (1), a zejména na články 4 a 5 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/934 ze dne 16. listopadu 2016 o přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí o významu dohlížených subjektů (ECB/2016/41) (2), a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (3), a zejména na článek 10 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S ohledem na značný počet rozhodnutí, jež má Evropská centrální banka (ECB) přijímat v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu, byl zaveden postup pro přijímání určitých rozhodnutí v přenesené pravomoci.

               (2)

               Rozhodnutí o přenesení pravomoci nabývá účinnosti přijetím rozhodnutí Výkonné rady o jmenování jednoho nebo více vedoucích pracovních útvarů za účelem přijímání rozhodnutí na základě rozhodnutí o přenesení pravomoci.

               (3)

               Výkonná rada by měla při jmenování vedoucích pracovních útvarů zohlednit význam rozhodnutí o přenesení pravomoci a počet adresátů, jimž je třeba rozhodnutí v přenesené pravomoci zaslat.

               (4)

               Předsedkyně Rady dohledu byla konzultována ohledně vedoucích pracovních útvarů, na které by měla být přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí o významu dohlížených subjektů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí v přenesené pravomoci, která klasifikují dohlížený subjekt jako významný v rámci významné dohlížené skupiny nebo ruší tuto klasifikaci nebo mění název významného dohlíženého subjektu
   Rozhodnutí v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 1, 2 nebo 4 rozhodnutí (EU) 2017/934 (ECB/2016/41) přijímá jeden z těchto vedoucích pracovních útvarů:

               a)

               generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I;

               b)

               generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II; nebo

               c)

               zástupce generálního ředitele, není-li generální ředitel přítomen.

         Článek 2
   Rozhodnutí v přenesené pravomoci, která ruší klasifikaci významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny jako významných
   Rozhodnutí v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 3 rozhodnutí (EU) 2017/934 (ECB/2016/41) přijímá generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled III nebo zástupce generálního ředitele, není-li generální ředitel přítomen, a jeden z těchto vedoucích pracovních útvarů:

               a)

               generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I;

               b)

               generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II; nebo

               c)

               zástupce generálního ředitele, není-li generální ředitel přítomen.

         Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. května 2017.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Viz strana 14 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (2)  Viz strana 18 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (3)  Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 33.