title: Rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2015 o oznámení třetí zemi, že může být označena za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu

text:
               2.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 324/17

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 1. října 2015
   o oznámení třetí zemi, že může být označena za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu
   (2015/C 324/10)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 32 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   ÚVOD

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).

               (2)

               Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.

               (3)

               V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN má Komise třetí země uvědomit o tom, že mohou být určeny jako nespolupracující země. Uvedené oznámení je předběžné povahy. Oznámení musí vycházet z kritérií stanovených v článku 31 nařízení o rybolovu NNN. Komise by zároveň měla přijmout všechna opatření stanovená v článku 32 uvedeného nařízení ohledně těchto oznámených zemí. Komise by ve svém oznámení měla uvést především hlavní skutečnosti a faktory, z nichž toto určení vychází, a dát daným zemím příležitost vyjádřit se a předložit důkazy na vyvrácení takového určení, popřípadě akční plán na zlepšení dané situace a opatření přijatá k její nápravě. Komise by měla oznámeným třetím zemím poskytnout dostatečnou lhůtu na odpověď na toto oznámení a přiměřený čas k nápravě situace.

               (4)

               Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN má Komise určit třetí země, které v boji proti rybolovu NNN považuje za nespolupracující země. Třetí země má být určena jako nespolupracující, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, a nepřijme opatření na předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.

               (5)

               Určení nespolupracujících třetích zemí má být založeno na prověření všech informací podle čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.

               (6)

               V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN má Rada vypracovat seznam nespolupracujících třetích zemí. Na tyto země se kromě jiného vztahují opatření uvedená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.

               (7)

               Koncept odpovědnosti státu vlajky a odpovědnosti pobřežního státu byl v mezinárodním právu v oblasti rybolovu postupně posilován a v současné době je chápán jako povinnost „náležité péče“, což je povinnost vynakládat co nejvyšší úsilí a činit maximum pro zabránění rybolovu NNN, včetně povinnosti přijmout nezbytná správní a donucovací opatření k zajištění toho, aby rybářská plavidla plující pod vlajkou daného státu, jeho státní příslušníci ani rybářská plavidla působící v jeho vodách nebyli zapojeni do činností, které jsou v rozporu s platnými opatřeními pro zachování a řízení mořských biologických zdrojů, a v případě nedodržování předpisů spolupracovat s jinými státy a konzultovat je při vyšetřování dotyčných případů a v případě potřeby ukládat postihy, které jsou dostatečné pro odrazování od porušování předpisů, a připravovat pachatele o výhody plynoucí z jejich nezákonné činnosti.

               (8)

               V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN je přijetí schválených osvědčení o úlovku od třetích zemí, jež jsou státy vlajky, podmíněno tím, aby tyto státy vlajky Komisi oznámily, jak zajistily provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dotyčných třetích zemí dodržovat.

               (9)

               V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN má Komise administrativně spolupracovat s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění uvedeného nařízení.

         2.   POSTUP VŮČI RYBOLOVNÉMU SUBJEKTU TCHAJ-WAN

               (10)

               Dne 28. ledna 2010 obdržela Komise v souladu s článkem 20 nařízení o rybolovu NNN oznámení od rybolovného subjektu Tchaj-wan (2) (dále jen „Tchaj-wan“) jako státu vlajky (3).

               (11)

               Od 20. do 24. února 2012 provedla Komise za podpory Evropské agentury pro kontrolu rybolovu (EFCA) na Tchaj-wanu hodnotící misi v rámci administrativní spolupráce stanovené v čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN a vypracovala o ní na místě zprávu.

               (12)

               Cílem návštěvy bylo ověřit informace týkající se tchajwanských opatření pro provádění, kontrolu a vymáhání právních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, jež musí jeho rybářská plavidla dodržovat, opatření přijatých Tchaj-wanem za účelem dodržování jeho povinností v boji proti rybolovu NNN a plnění závazků týkajících se uplatňování systému osvědčování úlovků zavedeného Unií.

               (13)

               Dne 8. března 2012 předložil Tchaj-wan doplňující informace a dne 19. března 2012 připomínky k této zprávě.

               (14)

               Dne 2. července 2012 předložil Tchaj-wan doplňující informace (statistické údaje o dovozu produktů rybolovu na Tchaj-wan a jejich vývozu z Tchaj-wanu v rozčlenění podle jednotlivých produktů a jejich země původu/země určení za období od roku 2010 do prvního čtvrtletí roku 2012).

               (15)

               Ve dnech 17. až 19. července 2012 uskutečnila Komise na Tchaj-wanu následnou misi, jejímž cílem bylo sledovat veškerá opatření přijatá Tchaj-wanem v návaznosti na první misi.

               (16)

               Dne 14. prosince 2012 se mezi Tchaj-wanem a Komisí uskutečnilo odborné zasedání, na němž Tchaj-wan předložil předběžný náčrt „národního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN“ (dále jen „NPOA-IUU“).

               (17)

               V návaznosti na toto zasedání Komise dne 21. prosince 2012 poskytla podrobně rozpracovaný přehled pravidel Unie týkajících se kontroly, sledovatelnosti, politik řízení rybolovu a politik boje proti rybolovu NNN prováděných Unií.

               (18)

               Dne 27. února 2013 předložil Tchaj-wan návrh národního akčního plánu.

               (19)

               V návaznosti na spolupráci mezi Tchaj-wanem a EU v boji proti rybolovu NNN předložil Tchaj-wan dne 29. března 2013 konečnou verzi plánu NPOA-IUU a kopii svého pracovního plánu boje proti rybolovu NNN.

               (20)

               Dne 27. února 2014 proběhlo mezi Komisí a Tchaj-wanem odborné zasedání, jehož cílem bylo projednat veškerá opatření přijatá Tchaj-wanem. Závěry z tohoto zasedání byly Tchaj-wanu zaslány dne 12. března 2014.

               (21)

               Dne 20. srpna 2014 zaslala Komise podrobný přehled svých připomínek a poznámek k opatřením, která Tchaj-wan již provedl nebo plánoval provést v rámci plánu NPOA-IUU.

               (22)

               Dne 23. října 2014 předložil Tchaj-wan aktualizovanou verzi zprávy o pokroku ve spolupráci v boji proti nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovným činnostem.

               (23)

               Dne 24. října 2014 se mezi Komisí a Tchaj-wanem uskutečnila videokonference, jejímž cílem bylo projednat veškerá opatření přijatá Tchaj-wanem. Závěry z této videokonference zaslala Komise Tchaj-wanu dne 31. října 2014.

               (24)

               Dne 28. října 2014 předložil Tchaj-wan národní akční plán pro řízení rybolovné kapacity (dále jen „NPOA pro rybolovnou kapacitu“).

               (25)

               Dne 17. prosince 2014 předložil Tchaj-wan podrobný plán pro používání elektronických lodních deníků a návrh režimu prohlášení o vykládce.

               (26)

               Dne 18. prosince 2014 se mezi Komisí a Tchaj-wanem uskutečnila videokonference, jejímž cílem bylo projednat veškerá opatření přijatá Tchaj-wanem.

               (27)

               Dne 19. ledna 2015 zaslala Komise vzorky zveřejněných inspekčních programů Unie a analýzu nedostatků zjištěných u osvědčení o úlovku ověřených tchajwanskými orgány.

               (28)

               Dne 11. února 2015 předložil Tchaj-wan písemné připomínky k analýze nedostatků zjištěných u osvědčení o úlovku.

               (29)

               Ve dnech 27. února 2015, 13. března 2015 a 18. března 2015 zaslala Komise žádost o provedení mise na Tchaj-wanu a následné informace k misi, otázkám týkajícím se osvědčení o úlovku a k politikám řízení rybolovu, jež se zabývají bojem proti rybolovu NNN.

               (30)

               Ve dnech 17. a 19. března 2015 předložil Tchaj-wan písemné připomínky k osvědčením o úlovku, závažným porušením předpisů, prohlášením o vykládce a auditům společností obchodujících s produkty rybolovu.

               (31)

               Dne 24. března 2015 uskutečnila Komise další misi na Tchaj-wanu, jejímž cílem bylo sledovat veškerá opatření přijatá Tchaj-wanem.

               (32)

               Ve dnech 7. dubna 2015, 14. května 2015 a 4. srpna 2015 předložil Tchaj-wan písemné připomínky týkající se dodržování pravidel stanovených regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, rybářských plavidel plujících pod vlajkou Tchaj-wanu a osvědčení o úlovku. Dne 10. srpna 2015 Komise písemně vysvětlila provádění režimu osvědčení o úlovku.

               (33)

               Dne 16. dubna 2015 předložil Tchaj-wan písemné připomínky ke svému záměru bojovat proti rybolovu NNN.

               (34)

               Dne 27. května 2015 byla Tchaj-wanu zaslána závěrečná zpráva o návštěvě. Komise při návštěvě zjistila, že při řešení kritických nedostatků zjištěných od roku 2012 nebylo dosaženo (téměř) žádného pokroku. Kromě toho nebyl záměr bojovat proti rybolovu NNN příliš konkrétní a plánovaná opatření by měla probíhat až do roku 2017.

               (35)

               Dne 29. června 2015 předložil Tchaj-wan k této zprávě písemné připomínky. Ty však neobsahovaly žádný závazek k nápravě zjištěných nedostatků v přiměřené lhůtě.

               (36)

               Je třeba upozornit, že vzhledem ke svému politickému statusu není Tchaj-wan členem Organizace spojených národů (OSN). V tomto ohledu Tchaj-wan nepodepsal ani neratifikoval žádnou z mezinárodních dohod upravujících rybolov, mimo jiné Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS), Dohodu OSN o rybích populacích (UNFSA) či Dohodu FAO k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři (dohoda FAO o podpoře dodržování opatření). Nicméně podepsal Ženevskou úmluvu o volném moři z roku 1958 (4) a Úmluvu o pobřežních vodách a pásmu přilehlém z roku 1958, a to v době, kdy orgány byly součástí OSN (5). V zájmu posouzení toho, jak Tchaj-wan dodržuje své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, pobřežní stát či stát trhu, považovala Komise za vhodné použít vedle dohod, jichž je Tchaj-wan smluvní stranou, úmluvu UNCLOS jako primárně platný mezinárodní právní rámec. Tato ustanovení kodifikují již existující pravidla obyčejového práva a přejímají téměř doslovně části znění Úmluvy o volném moři a Úmluvy o pobřežních vodách a pásmu přilehlém. Rovněž je třeba poznamenat, že povinnost států vlajky plnit náležitě své povinnosti týkající se mimo jiné nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností provozovaných jejich plavidly je součástí mezinárodního obyčejového práva.

               (37)

               Tchaj-wan je smluvním členem Komise na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) a Komise pro rybolov v severním Tichém oceánu (NPFC) a spolupracující nesmluvní stranou Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC), Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC) a Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Tchaj-wan je dále zván jako odborník na jednání Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC).

               (38)

               Za účelem posouzení toho, jak Tchaj-wan jako stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát a stát trhu plní své mezinárodní závazky zakotvené v mezinárodních dohodách uvedených v 36. bodu odůvodnění a stanovené příslušnou regionální organizací pro řízení rybolovu uvedenou v daném bodu odůvodnění, si Komise vyžádala a vyhodnotila veškeré údaje, které považovala pro uvedené hodnocení za nezbytné. V současnosti tvoří hlavní interní právní rámec pro řízení rybolovu na Tchaj-wanu zákon o rybolovu (Fisheries Act, vyhlášený v listopadu 1929 a naposledy pozměněný v listopadu 2012) a soubor ministerských dohod. Tchajwanské orgány uznaly potřebu revize právního rámce pro rybolov a potřebu vytvoření nového nástroje.

               (39)

               Komise použila rovněž informace z dostupných údajů zveřejněných příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jakož i veřejně dostupných informací.

         3.   MOŽNOST URČENÍ TCHAJ-WANU JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ

               (40)

               Na základě čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN zkoumala Komise povinnosti Tchaj-wanu jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežního státu a státu trhu. Pro účely této analýzy Komise zohlednila kritéria uvedená v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.

         3.1.   Opakovaný výskyt plavidel provádějících rybolov NNN a obchodních toků souvisejících s rybolovem NNN a opatření přijatá v této souvislosti (čl. 31 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN)

               (41)

               Na základě informací získaných při návštěvách na místě a veřejně dostupných informací Komise dospěla k závěru, že v období 2010 až 2015 bylo alespoň 22 plavidel zapojeno do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností.

               (42)

               Jedno rybářské plavidlo plující pod vlajkou Tchaj-wanu (Yu Fong 168) je stále uvedeno v seznamu plavidel zapojených do rybolovu NNN vypracovaného komisí WCPFC, a sice z toho důvodu, že v roce 2009 lovilo bez povolení ve výlučné ekonomické zóně Marshallových ostrovů a nedodržovalo opatření pro zachování a řízení zdrojů (6). Tchaj-wan vysvětlil, že uvedené plavidlo není pod jeho kontrolou od roku 2009 a jediné, co orgány mohly v tomto směru podniknout, bylo uložit sankce za porušení pravidla návratu do přístavu. Tchaj-wan bez poskytnutí jakýchkoliv dalších informací uvedl, že takové sankce uložil opakovaně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zákon o rybolovu stanoví za takové porušení předpisů uložení pokuty v rozmezí 3 400 a 8 500 EUR.

               (43)

               Na základě získaných důkazů bylo jedno rybářské plavidlo plující pod vlajkou Tchaj-wanu zadrženo v roce 2015 na Marshallových ostrovech z důvodu nezákonného rybolovu a zákroku proti pozorovatelům rybolovu (7). Tchajwanské orgány uvedenému rybářskému plavidlu ani tchajwanským státním příslušníkům zapojeným do rybolovných činností tohoto plavidla nebo se na nich podílejícím dosud neuložily žádné sankce. Jediným přijatým opatřením bylo pokračování v šetření tohoto případu a oznámení Komisi, že případ byl postoupen soudům na Marshallových ostrovech.

               (44)

               Komise pro tuňáky Indického oceánu uvedla, že dvacet plavidel plujících pod vlajkou Tchaj-wanu se v letech 2013 a 2014 dopustilo protiprávního jednání v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů pobřežních států v Indickém oceánu. Tato plavidla se dopustila těchto přestupků: lovila prostřednictvím neoznačeného lovného zařízení, neměla na palubě původní doklady nebo doklady týkající se rybolovu neměla vůbec, měla zastaralé licence k rybolovu, neměla povolení z posledního rybářského přístavu určení, neměla licenci k rybolovu od státu vlajky, neměla na palubě funkční systém sledování plavidel (VMS) nebo měla systém, jenž nefungoval řádně, odstraňovala žraločí ploutve, prováděla nezákonné překládky na moři a nehlásila překládky.

               (45)

               Komise tyto informace předala Tchaj-wanu a požádala tchajwanské orgány, aby uvedené případy vyšetřily. Tchajwanský úřad pro rybolov tvrdil, že podle jeho předběžného šetření měla všechna plavidla řádné oprávnění působit ve vodách pobřežních států a nevyskytly se žádné problémy s hlášením prostřednictvím VMS ani s aktivními licencemi k rybolovu. Tchajwanské orgány však neuvedly, zda si jsou vědomy problémů hlášených pobřežními státy a zda budou s příslušnými pobřežními státy spolupracovat v otázkách činností těchto plavidel, jejich velitelů, důstojníků i posádky.

               (46)

               Pokud jde o informace stanovené ve 42., 43. a 44. bodu odůvodnění, domnívá se Komise, že Tchaj-wan nedodržel své povinnosti jako stát vlajky a nezabránil svému loďstvu v zapojení do nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS musí stát vlajky v rámci svého vnitrostátního práva přijmout pod svou jurisdikci plavidla plující pod jeho vlajkou, včetně postupů jeho velitele, důstojníků i posádky (viz článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958 (8)). Je třeba upozornit, že stát vlajky má povinnost přijmout pro své státní příslušníky taková opatření, nebo spolupracovat s jinými státy na jejich přijetí, která jsou potřebná pro zachování živých zdrojů na volném moři. Kromě toho musí státy vlajky podle bodů 31, 32, 33, 35 a 38 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky (9) nad svými plavidly provádět režimy kontroly a musí mít k dispozici donucovací režim, který mimo jiné odhalí porušování platných právních a správních předpisů a mezinárodních opatření pro zachování a řízení zdrojů a přijme donucovací opatření a účinné postihy k jejich nápravě.

               (47)

               Podle čl. 31 odst. 4 písm. b) přezkoumala Komise rovněž opatření, která Tchaj-wan přijal s ohledem na přístup produktů rybolovu pocházejících z rybolovu NNN na jeho trh.

               (48)

               Komise analyzovala dokumentaci a další informace týkající se monitorování prováděného Tchaj-wanem a kontroly úlovků jeho mořského rybolovu a dovážených, vyvážených či mezinárodně obchodovaných produktů. Na základě tohoto posouzení se Komise domnívá, že Tchaj-wan nemůže zaručit, že produkty rybolovu vstupující do jeho přístavů a zpracovatelských závodů nepocházejí z rybolovu NNN. Tchajwanské orgány nebyly schopny prokázat, že mají veškeré informace nezbytné pro ověření zákonnosti dovozu a zpracovaných produktů určených pro trh Unie. Hlavní prvky, jež jsou základem posouzení Komise, jsou shrnuty níže.

               (49)

               Z návštěv vykonaných v letech 2012 a 2015 vyplynulo, že Tchaj-wan nemá systém sledovatelnosti, který by byl schopen zaručit naprostou transparentnost ve všech fázích rybolovných operací, tj. úlovků, překládky, vykládky, přepravy, zpracování, vývozu a obchodování. V roce 2012 Komise navštívila hospodářské subjekty a celní zástupce, aby mohla vyhodnotit transparentnost a sledovatelnost na tchajwanském trhu s produkty rybolovu. Byla zjištěna řada nedostatků, jež byly orgánům sděleny, aniž by byla přijata návazná opatření.

               (50)

               Komise zjistila, že obchodní podniky ve svých účetních systémech neuvádějí informace týkající se sledovatelnosti rybářských operací a neexistuje žádná jistota, že to, co je uvedeno v systémech daných orgánů, odpovídá tomu, co je uvedeno v účetních a výrobních systémech podniků. Tato situace narušuje spolehlivost řetězce sledovatelnosti na úrovni podniku. To rovněž umožňuje případné zneužívání systému způsobem, kdy obchodní subjekty deklarují vyšší množství dodávaných ryb získaná z chybných osvědčení o úlovku a prostřednictvím těchto nadhodnocených množství legalizují úlovky rybolovu NNN. Kromě toho jsou tchajwanské elektronické databáze podporující systémy orgánů neúplné a zásadní dokumenty v dodavatelském řetězci, jako je prohlášení o vykládce, elektronické lodní deníky a informace z určených přístavů, nejsou dosud zaznamenávány v plném rozsahu nebo chybí. To zvýrazňuje nedostatky systému sledovatelnosti jako celku.

               (51)

               Riziko nedostatečné sledovatelnosti navíc zvyšují specifické podmínky tchajwanského loďstva. Tchaj-wan má značný počet rybářských plavidel lovících ve vzdálených vodách, tj. 468 plavidel o hrubé prostornosti vyšší než 100 GT a 1 200 až 1 400 plavidel s hrubou prostorností menší než 100 GT. Kromě toho státní příslušníci Tchaj-wanu investovali do rybářských plavidel plujících pod vlajkou cizího státu (celkem provozují 238 takových plavidel). Rybářská plavidla lovící ve vzdálených vodách, která plují pod vlajkou Tchaj-wanu, provozují rybolov na volném moři a ve vodách pobřežních států, přičemž jako základnu pro rybolov a vykládku využívají přístavy ve třetích zemích, zatímco do domovských přístavů vplouvají jen zřídka. Produkty rybolovu jsou buď zasílány z lovišť na volném moři nebo vod pobřežních států na Tchaj-wan k dalšímu zpracování, nebo jsou zasílány tchajwanskými obchodními společnostmi do třetích zemí za účelem dalšího zpracování. Tchaj-wan s orgány třetích zemí nespolupracuje a jeho schopnost sledovat velikost a kapacitu loďstva je značně problematická. Díky této situaci mohou hospodářské a obchodní subjekty, které hodlají páchat protiprávní činy, provozovat svou činnost z Tchaj-wanu, aniž by jim hrozilo riziko odhalení. Riziko, že tchajwanská plavidla provozují rybolov v rozporu s platnými pravidly pro zachování a řízení zdrojů a tchajwanské obchodní společnosti obchodují s nehlášenými úlovky určenými pro zpracování, je stále vysoké. Tato situace zvyšuje riziko, že u produktů rybolovu určených pro trh Unie, které pocházejí z ryb tchajwanského původu, nelze zaručit, že nepocházejí z rybolovu NNN.

               (52)

               Tchaj-wan neplní požadavky, jejichž cílem je zajistit komplexní a účinné monitorování a kontrolu rybolovu a dohled nad ním podle článku 94 úmluvy UNCLOS, bodu 33 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky a bodu 24 Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (IPOA IUU (10)).

               (53)

               Tchajwanské orgány vyvíjejí systémy zpětného sledování, aby mohly účinně sledovat a kontrolovat ryby pocházející z tchajwanských plavidel, jakož i produkty rybolovu, jež jsou do tchajwanských přístavů dováženy pro účely zpracování a následného vývozu. Orgány také letos vypracovaly strategický plán auditu obchodních společností, ten však až doposud nebyl proveden a audity společností obchodujících s produkty rybolovu se nikdy nekonaly. Neexistence auditů prováděných úřadem pro rybolov je důkazem neochoty zajistit transparentnost v dodavatelském řetězci a neschopnosti přijmout opatření vůči provozovatelům, kteří jsou přímo či nepřímo zapojení do rybolovu NNN podle bodů 72 až 74 plánu IPOA IUU.

               (54)

               V odst. 11 bodu 2 a 3 kodexu chování FAO se stanoví, že mezinárodní obchod s rybami a produkty rybolovu by neměl ohrozit udržitelný rozvoj rybolovných zdrojů a měl by být založen na transparentních opatřeních, jakož i na jednoduchých a komplexních právních a správních předpisech a správních postupech. Kromě toho odst. 11 bod 1 podbod 11 kodexu chování FAO stanoví, že by státy měly zajistit, aby mezinárodní i vnitrostátní obchod s rybami a produkty rybolovu dodržoval řádné postupy pro zachování a řízení zdrojů, a sice lepším určováním původu ryb a produktů rybolovu, s nimiž se obchoduje. V plánu IPOA IUU jsou dále uvedeny pokyny pro mezinárodně dohodnutá tržní opatření (body 65 až 76), která podporují snížení nebo odstranění obchodu s rybami a rybími produkty pocházejícími z rybolovu NNN. Systémy sledovatelnosti zjištěné Komisí (jak je popsáno ve 48. až 53. bodu odůvodnění) jasně prokazují, že Tchaj-wan nepřijal opatření ke zlepšení transparentnosti svých trhů, čímž by se zabránilo riziku, že obchod s produkty rybolovu NNN bude probíhat přes Tchaj-wan či obchodní podniky usazené na Tchaj-wanu.

               (55)

               Při přípravě návštěvy v roce 2015 analyzovala Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA) několik stovek osvědčení o úlovku, které byly předloženy na hranicích Unie pro zásilky pocházející z Tchaj-wanu. Tchajwanské orgány pro rybolov tato osvědčení o úlovku potvrdily na základě informací poskytnutých tchajwanskými provozovateli. Dopad výše uvedených problémů se systémy pro zaznamenávání údajů je patrný v níže uvedených nesrovnalostech (jak je popsáno v 56. a 57. bodu odůvodnění).

               (56)

               Z analýzy produktů ulovených plavidly plujícími pod vlajkou Tchaj-wanu vyplynuly následující nesrovnalosti: údaje v osvědčení o úlovku jsou pozměňovány nebo nejsou uvedeny všechny požadované údaje; údaje o úlovcích jsou nesourodé, stejně tak prohlášení velitele, lodní deník, statistické dokumenty ICCAT, prohlášení o bezpečnosti delfínů, údaje o překládce, vykládce a zpracování a jejich datech; přístup k údajům uvedeným v rámci režimu dny/plavidlo o skutečné intenzitě rybolovu pro plavidla působící v Tichém oceánu je nedostatečný; neexistují žádné záznamy o licencích vydaných pobřežními státy; u rybolovných a dopravních plavidel, jejichž názvy se mění a plavidel, jež nejsou uvedena v seznamech schválených sanitárních zařízení Unie, se vyskytují nesrovnalosti; obchodní struktury jsou nepochopitelné (tj. ryby ulovené v Atlantickém či Indickém oceánu jsou přepravovány do Asie, kde jsou zpracovány a poté vyvezeny do Unie) a informace týkající se prohlášení o zpracování a příslušných výnosech produkce jsou neúplné.

               (57)

               Komise tchajwanským orgánům poskytla podrobné informace o výsledcích analýzy EFCA. Orgány záležitost prošetřily a ohledně výnosů produkce uvedených v prohlášeních o zpracování poskytly uspokojivé odpovědi. Vznesenou problematiku přijaly orgány plně na vědomí a uznaly potřebu aktualizovat v zájmu řešení problémů svá interní pravidla. Rovněž uvedly, že by chtěly spolupracovat s Komisí při nápravě svých provozních postupů.

               (58)

               Situace uvedená v 56. bodu odůvodnění poukazuje na riziko, že produkty rybolovu zpracované na Tchaj-wanu nebo rybí suroviny pocházející z Tchaj-wanu byly získány z úlovků, které přímo souvisejí nezákonnými, nehlášenými a neregulovanými rybolovnými činnostmi. Existence jasně identifikovatelných chyb, jak je uvedeno v 56. bodu odůvodnění, kromě toho prokazuje, že Tchaj-wan nespolupracoval s dalšími státy a regionálními organizacemi pro řízení rybolovu při přijímání vhodných tržních opatření k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, jak je uvedeno v bodu 68 a 72 plánu IPOA IUU.

               (59)

               Z informací uvedených v 56. bodu odůvodnění je patrné, že produkty zpracované na Tchaj-wanu nebo s nimiž se na Tchaj-wanu obchoduje podkopávají pravidla udržitelných činností prováděných po odlovu, jak je popsáno v článku 11 kodexu chování FAO, a že Tchaj-wan nezavedl pravidla pro zajištění náležité spolupráce se třetími zeměmi, v nichž jeho plavidla provádějí odlov a vykládku, a neprovedl opatření k zajištění transparentnosti a sledovatelnosti produktů prostřednictvím trhu v souladu s body 67 až 69 a 71 až 72 plánu IPOA IUU trhů s cílem umožnit sledovatelnost ryb nebo produktů rybolovu.

               (60)

               Vzhledem k situaci uvedené v tomto oddílu rozhodnutí a na základě všech skutečností zjištěných Komisí a všech prohlášení vydaných dotčenou zemí lze v souladu s čl. 31 odst. 3 a odst. 4 písm. a) a b) nařízení o rybolovu NNN prokázat, že Tchaj-wan neplní povinnosti, které má podle mezinárodního práva jako stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát či stát trhu v souvislosti s plavidly provádějícími rybolov NNN a s rybolovem NNN prováděným nebo podporovaným rybářskými plavidly plujícími pod jeho vlajkou nebo jeho státními příslušníky, a že nezabránil přístupu produktů rybolovu NNN na svůj trh.

         3.2.   Nedostatečná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 nařízení o rybolovu NNN)

               (61)

               Podle čl. 31 odst. 5 písm. a) analyzovala Komise svou spolupráci s Tchaj-wanem s cílem zjistit, zda účinně spolupracoval při odpovídání na dotazy, poskytování zpětné vazby nebo šetření otázek týkajících se rybolovu NNN a souvisejících činností.

               (62)

               Po návštěvě v roce 2012 vyzvala Komise Tchaj-wan, aby spolupracoval v řadě otázek týkajících se řízení rybolovu, které bylo třeba naléhavě řešit. Jedná se o tyto otázky: Právní a správní rámec pro řízení rybolovu bylo třeba aktualizovat přijetím revidovaného zákona o rybolovu a kodexu chování pro otázky rybolovu NNN (národního akčního plánu pro rybolov NNN) tak, aby bylo zajištěno provedení mezinárodních a regionálních právních předpisů upravujících řízení rybolovu a nezávazných doporučení do vnitrostátního práva. Komise vyzvala Tchaj-wan, aby vytvořil jednotný a odrazující režim sankcí podporovaný rejstříkem sankcí a případů porušování předpisů. Komise navrhla zlepšit rámec sledování, kontroly a dohledu za účelem zajištění kontroly tchajwanského loďstva působícího na volném moři a ve vodách třetích zemí a zavést lodní deníky, systémy hlášení úlovků a prohlášení o vykládce, jmenovat určené přístavy, jakož i vypracovat inspekční plán kontroly rybolovných činností, překládek a vykládek. Účelnost a transparentnost osvědčení o úlovku a režim sledovatelnosti pro vývoz na trh Unie je třeba zlepšit.

               (63)

               Tchaj-wan na to reagoval v roce 2013 vypracováním plánu NPOA-IUU a v roce 2014 vypracováním plánu NPOA pro rybolovnou kapacitu. Komise a tchajwanské orgány si mezi sebou vyměnily četnou korespondenci a uspořádaly několik videokonferencí a jednání, na nichž projednávaly tyto dokumenty.

               (64)

               Pokud jde o plán NPOA-IUU, z analýzy Komise vyplynulo, že ačkoliv jsou myšlenky obsažené v plánu v zásadě správné, je časový plán pro jejich provedení nepřiměřeně zdlouhavý a jeho opatření se protahují až do roku 2020. Vzhledem k velikosti tchajwanského loďstva, které působí ve více než 30 třetích zemích, a skutečnosti, že tchajwanská rybářská plavidla jsou důležitými dodavateli surovin do zpracovatelských zařízení a konzerváren, je důležité, aby Tchaj-wan urychleně provedl svá opatření týkající se sledování, kontroly a dohledu, pozorovatelů, vykládky a překládky a aby ve svém zákonu o rybolovu účinně řešil záležitosti týkající se závažných porušení předpisů a kontroly státních příslušníků.

               (65)

               Pokud jde o plán NPOA pro rybolovnou kapacitu, z analýzy Komise vyplynulo, že tento plán nezajišťuje spojitost mezi kontrolními možnostmi Tchaj-wanu a počtem tchajwanských rybářských plavidel lovících ve vzdálených vodách. Opatření zavedená Tchaj-wanem (tj. lodní deníky, elektronické lodní deníky, systém prohlášení o vykládce a hlášení úlovků, určené přístavy, inspekce a kontroly vykládky a překládky, vstup na palubu a kontrola plavidel, vnitrostátní plány inspekcí/pozorování a sledovatelnost), jež slouží ke sledování jeho loďstva, nejsou ucelená, neboť se na loďstvo lovící ve vzdálených vodách vztahují jen částečně, jsou provedena neúplně nebo se stále nachází ve fázi plánů, které zatím nebyly podrobněji rozpracovány. Tato politika navíc nemá žádné vyčíslitelné cíle řízení a neuvádí žádné informace týkající se úrovně intenzity rybolovu, kvót, licencí, oprávnění k rybolovu ve třetích zemích, počtu plavidel v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, hodnocení populací a cílů ani vědeckého poradenství. Neexistuje žádná analýza souvislosti mezi počtem plavidel, počtem licencí, objemem úlovků a dostupnými finančními a lidskými zdroji potřebnými pro kontrolu a sledování odvětví. Chybí jakékoli referenční hodnoty pro dosažení politických cílů nebo metodika pro zavedení takových hodnot. Rovněž poskytnuté informace o budoucích krocích jsou vágní a nijak neuvádějí, jak a kdy orgány tuto politiku provedou.

               (66)

               V období 2012 až 2015 poskytla Komise podrobné připomínky k uvedeným několika plánům Tchaj-wanu k řešení rybolovu NNN a opětovně zmínila potřebu spolupráce a nápravných opatření. Tchaj-wan, aniž by zjištění Komise zpochybnil, opakovaně uvedl, že uvedené záležitosti potřebuje projednat a k provedení opatření potřebuje dodatečnou lhůtu.

               (67)

               Při návštěvě Tchaj-wanu v roce 2015 bylo zjištěno, že v příslušných oblastech, na které Komise upozornila v letech 2012 až 2015 (jak je popsáno v předchozím bodě odůvodnění), bylo dosaženo malého nebo žádného pokroku. Zákon o rybářství byl stále ve fázi návrhu, plán NPOA-IUU se dle poskytnutých informací nacházel ve fázi provádění, avšak ve skutečnosti nebyla opatření uvedená v této části rozhodnutí zavedena a lhůty pro jejich provedení byly nejasné a plán NPOA pro rybolovnou kapacitu byl stále pouhým dokumentem, který neuváděl žádné konkrétní cíle ani lhůty pro provádění. Vývoj rámce sledování, kontroly a dohledu byl minimální: elektronické lodní deníky se vztahují jen na část loďstva, nebyly stanoveny určené přístavy, prohlášení o vykládce se vztahují pouze na vnitrostátní rybolov a do budoucna se plánuje, že budou rozšířena i na loďstvo lovící ve vzdálených vodách, a opatření na kontrolu překládky jsou ve fázi vývoje. Zpráva Komise z července 2012 uvádí četné problémy, na něž odkazuje tento bod odůvodnění, jedná se o stejné problémy, které byly zjištěny i při nedávné návštěvě v březnu 2015. Zpráva Komise z mise v březnu 2015 znovu poukázala na všechny kritické otázky a zdůraznila možné důsledky nedostatečného pokroku.

               (68)

               Z těchto důvodů se Komise domnívá, že Tchaj-wan nevyřešil všechny problémy zjištěné v období 2012 až 2015.

               (69)

               Stejně tak nepřijal právní rámec stanovující definice rybolovu NNN a závažných porušení v souladu s usnesením IOTC 11/03 (11) a čl. 25 odst. 4 úmluvy WCPFC (12). Rovněž nevykonával svou jurisdikci nad správními a technickými záležitostmi svého loďstva podle článku 94 úmluvy UNCLOS (viz také článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958). Tchaj-wan neprovedl doporučení v bodech 31 až 33 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky. Kromě toho neprovedl ustanovení bodu 24 plánu IPOA IUU, pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad jeho loďstvem.

               (70)

               Tchajwanské orgány byly obecně kooperativní a většinou rychle reagovaly na žádosti o informace nebo ověření jak od členských států, tak od Komise podle čl. 17 odst. 6 nařízení (ES) č. 1005/2008. Některé otázky týkající se přístupu členských států k informacím o údajích ze systému VMS u plavidel plujících pod vlajkou Tchaj-wanu byly vyřešeny díky zásahu Komise. Nicméně přesnost odpovědí tchajwanských orgánů byla oslabena nedostatky jejich systémů sledovatelnosti, jak je uvedeno v oddíle 3.1 tohoto rozhodnutí.

               (71)

               V souladu s čl. 31 odst. 5 písm. b) Komise rovněž analyzovala stávající donucovací opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN na Tchaj-wanu.

               (72)

               V období 2012 až 2015 Komise zdůraznila, že Tchaj-wan musí schválit nový zákon o rybolovu. Stávající právní předpisy neobsahují jasné definice oblasti působnosti a závažných porušení předpisů a neexistují žádná ustanovení pro koncept přitěžujících okolností v případech opakovaného protiprávního jednání. Současná právně stanovená výše sankcí nepostačuje k tomu, aby velká obchodní plavidla ztratila výhody plynoucí z možných nezákonných činností (maximální výše sankcí je stanovena přibližně na 9 000 EUR). Sankce ve své současné podobě nejsou z hlediska rozsahu dostatečně ucelené a přísné k tomu, aby měly odrazující charakter. Stejně tak je v právních předpisech zakotveno jen málo konkrétních ustanovení týkajících se státních příslušníků, kteří podporují rybolov NNN nebo jsou do něj zapojeni. Několik nepovinných ustanovení o sankcích je uvedeno ve vyhlášce o tchajwanských investicích do činností plavidel plujících pod vlajkou cizího státu. Tato vyhláška stanoví sankce za legalizaci produktů rybolovu NNN a provozování rybářských plavidel plujících pod vlajkou cizího státu v rozporu s platnými pravidly státu vlajky. Nicméně stanovené peněžní sankce nejsou závazné a není jasné, zda se uplatňují v případě, že ostatní země tchajwanským státním příslušníkům za totéž protiprávní jednání uložily nedostatečně přísné pokuty.

               (73)

               Neexistuje jasný právní rámec pro provádění opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Tchajwanské orgány potvrdily, že právní rámec je třeba revidovat tak, aby řešil výše uvedenou problematiku. Tchaj-wan rovněž uvedl, že je plně odhodlán zajistit, aby jeho rybářská plavidla, na něž pobřežní státy uvalily sankce za porušení předpisů a tyto sankce jsou nedostatečně přísné, byla rovněž potrestána i na Tchaj-wanu. Tchajwanské orgány oznámily, že nový zákon o rybolovu bude vypracován do konce roku 2014. Nicméně až doposud se tak nestalo. Tchaj-wan nesplnil své povinnosti při ukládání účinných donucovacích opatření podle článku 94 úmluvy UNCLOS (viz také článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958). Stejně tak nedodržuje body 31 až 33, 35 a 38 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky a není schopen prokázat, že je zaveden odpovídající režim sankcí postihujících rybolov NNN, jak je doporučeno v bodu 21 plánu IPOA IUU, a že přijal opatření týkající se státních příslušníků podléhajících jeho jurisdikci, kteří podporují rybolov NNN nebo jsou do něj zapojeni, jak je doporučeno v bodu 18 plánu IPOA IUU.

               (74)

               Schopnosti Tchaj-wanu provádět sledování, kontrolu a dohled nejsou dostatečně rozvinuté. Neexistuje žádný vnitrostátní plán inspekcí, který by zajišťoval soudržnou politiku v oblasti dohledu a sledování činnosti tchajwanského loďstva. Konkrétní opatření a nástroje sledování, kontroly a dohledu jsou stále nedostatečná, jak je vysvětleno v 65. a 67. bodu odůvodnění, což oslabuje schopnost tchajwanských donucovacích opatření předcházet, potírat a odstraňovat rybolov NNN. Podle dostupných informací se opatření Tchaj-wanu vztahují pouze na 60 % jeho loďstva lovícího ve vzdálených vodách o prostornosti přes 100 GT, které působí mimo tchajwanské vody, včetně všech stávajících plavidel lovících košelkovými nevody. Tchaj-wan spolupracuje s více než 30 zeměmi na stanovení určených přístavů, avšak v současné době nemá zavedena žádná platná ujednání. Od září 2014 zavedl nový režim prohlášení o vykládce a v současnosti ho aktualizuje prostřednictvím nových právních předpisů. Tento nový režim se však stále nevztahuje na všechny typy plavidel lovící ve vzdálených vodách. Tchaj-wan stále pracuje na vývoji účinného systému kontroly překládek svých plavidel lovících ve vzdálených vodách.

               (75)

               Neexistence účinného systému sledování, kontroly a dohledu je důkazem neschopnosti sledovat rybolovné činnosti na moři a oslabuje schopnost úřadu pro rybolov účinně prosazovat předpisy platné pro jednotlivé dotyčné mořské oblasti. Tato skutečnost spolu s nedostatečnou účinnou spoluprací se třetími zeměmi v otázkách určených přístavů a překládky zvyšuje riziko nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností prováděných tchajwanskými plavidly. Komise se proto domnívá, že Tchaj-wan pro rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou nezajišťuje komplexní a účinný systému sledování, kontroly a dohledu. Skutečnost, že Tchaj-wan nezavedl účinný systém sledování, kontroly a dohledu, negativně ovlivňuje dodržování článku 94 úmluvy UNCLOS (viz také článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958). Tchaj-wan rovněž nedodržuje doporučení bodu 33 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky a bodu 24 plánu IPOA IUU.

               (76)

               Komise uvádí, že na základě informací získaných v průběhu misí Komise v letech 2012 a 2015 a jednání s tchajwanskými orgány v období 2012 až 2015 se nelze domnívat, že by tchajwanské orgány neměly finanční zdroje, ale spíše jim chybí nezbytné právní a správní prostředí pro zajištění účinného a efektivního výkonu jejich povinností jako státu vlajky, státu přístavu a státu trhu.

               (77)

               Je třeba znovu upozornit, že vzhledem ke svému politickému statusu není Tchaj-wan členem Organizace spojených národů (OSN). Na základě statistických údajů ukazatele lidského rozvoje zavedeného Organizací spojených národů (HDI), které Tchaj-wan shromáždil za použití metodiky OSN, se má za to, že Tchaj-wan je zemí na vysokém stupni lidského rozvoje (21. místo ze 188 zemí) (13).

               (78)

               Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že Tchaj-wan netrpí nedostatkem finančních zdrojů pro plnění svých povinností jakožto státu vlajky, státu přístavu a státu trhu, postrádá však nezbytné právní a správní nástroje k zajištění účinného a efektivního plnění svých povinností.

               (79)

               Vzhledem k situaci vysvětlené v tomto oddíle a na základě všech skutečností zjištěných Komisí i všech prohlášení učiněných Tchaj-wanem lze v souladu s čl. 31 odst. 3 a 5 nařízení o rybolovu NNN konstatovat, že Tchaj-wan nesplnil povinnosti, které má podle mezinárodního práva v souvislosti se spoluprací a vymáháním právních předpisů.

         3.3.   Neprovedení mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)

               (80)

               Tchaj-wan nepodepsal ani neratifikoval žádnou z mezinárodních dohod konkrétně upravujících rybolov. Jak je vysvětleno v 36. bodu odůvodnění, v případě Tchaj-wanu se má za to, že pokud jde o jeho rybářská plavidla provádějící rybolov NNN, vztahují se na něj již existující pravidla obyčejového práva, jakož i povinnost náležité péče. Tchaj-wan je smluvním členem komise CCSBT, organizace SPRFMO a komise NPFC a spolupracující nesmluvní stranou komisí IATTC, ICCAT a WCPFC. Tchaj-wan je dále zván jako odborník na jednání komise IOTC.

               (81)

               Podle čl. 31 odst. 6 písm. b) Komise analyzovala všechny informace týkající se statusu Tchaj-wanu jako smluvní strany subjektů CCSBT, SPRFMO a NPFC, jako spolupracující nesmluvní strany komisí WCPFC, IATTC, ICCAT a jako přizvaného odborníka v komisi IOTC.

               (82)

               Komise vyhodnotila také všechny informace, které považovala za důležité z hlediska souhlasu Tchaj-wanu s uplatňováním opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatých subjekty WCPFC, IATTC, ICCAT, CCSBT, SPRFMO a IOTC.

               (83)

               Podle informací získaných ze zprávy o dodržování předpisů ze strany Tchaj-wanu, kterou dne 23. března 2015 (14) předložila komise IOTC, bylo v roce 2014 zjištěno několik případů opakovaného porušení předpisů. Podle dostupných informací Tchaj-wan zejména neposkytl všechny povinné informace podle standardu IOTC k seznamu plavidel lovících tropické tuňáky v roce 2006, jak to vyžaduje usnesení IOTC 12/11. Neposkytl ani všechny povinné informace podle standardu IOTC k seznamu plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého v roce 2007, jak to vyžaduje usnesení IOTC 12/11. Dále neposkytl všechny povinné informace podle standardu IOTC k seznamu povolených plavidel o délce 24 metrů a více, jak to vyžaduje usnesení IOTC 14/04. Tchaj-wan nevykázal údaje o velikostní frekvenci u rybolovu dlouhými lovnými šňůrami podle standardu IOTC, jak to vyžaduje usnesení 10/02. Nevykázal údaje o velikostní frekvenci u rybolovu žraloků podle standardu IOTC, jak to vyžaduje usnesení 05/05. Nepředložil zprávu pozorovatelů, jak to vyžaduje usnesení 11/04. Kromě toho Tchaj-wan nepředložil souhrnnou zprávu o údajích VMS, jak to vyžaduje usnesení 12/13, neprovedl označení pasivního lovného zařízení, jak to vyžaduje usnesení 13/02, a nepředložil podrobnou zprávu o překládkách v přístavu, jak to vyžaduje usnesení 12/05. Bylo rovněž zjištěno, že Tchaj-wan nedodržel usnesení IOTC 14/06.

               (84)

               Z těchto důvodů označila komise IOTC Tchaj-wan za zemi, která v roce 2014 opakovaně porušila předpisy, neboť pro 48 velkých plavidel z její flotily lovící tuňáky dlouhými lovnými šňůrami existují záznamy o opakovaném porušení předpisů v roce 2014 a 38 z těchto plavidel se pravděpodobně dopustilo protiprávního jednání i v roce 2013 (15).

               (85)

               Bylo rovněž zjištěno, že Tchaj-wan musí řešit případy plavidla a jednoho státního příslušníka Tchaj-wanu, u nichž bylo zjištěno, že se v roce 2013 podíleli na nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činnostech (viz 86. bod odůvodnění).

               (86)

               Podle informací získaných ze zprávy o dodržování předpisů ze strany Tchaj-wanu, kterou dne 26. dubna 2014 (16) předložila komise IOTC, je třeba připomenout, že IOTC upozornila, že Tchaj-wan nedodržuje usnesení IOTC 12/05. Konkrétně označila komise IOTC Tchaj-wan za zemi, která v roce 2013 opakovaně porušila předpisy, neboť pro 102 velkých plavidel z její flotily lovící tuňáky existují záznamy o opakovaném porušení předpisů v roce 2013 a 34 z těchto plavidel se pravděpodobně dopustilo protiprávního jednání i v roce 2012. Tchaj-wan nepředložil důkaz, že řádně vyšetřil porušení pravidel a uložil dostatečně přísné sankce v případě jednoho plavidla (s názvem „MAN YIH FENG“), které je zařazeno na prozatímní seznam IOTC IUU (17).

               (87)

               Po návštěvě v roce 2015 Tchaj-wan Komisi oznámil, že uznává důležitost problematiky týkající se překládek na velkých rybářských plavidlech a vysvětlil, že přijal opatření, jejichž účelem je zakázat překládky, zajistit platné licence k rybolovu a poskytnout plavidlům nové lodní deníky. Tchaj-wan rovněž uznal potřebu přijmout opatření týkající se údajů o velikosti žraloků, zprávy pozorovatelů, značení pasivních lovných zařízení a podrobné zprávy o překládce v přístavech.

               (88)

               Problémy, které má Tchaj-wan v souvislosti s IOTC, navíc zhoršuje skutečnost, že Tchaj-wan má velké loďstvo lovící ve vzdálených vodách a podle odhadů je 73 % překládek na moři v oblasti IOTC prováděno tchajwanskými plavidly (18).

               (89)

               Problematika (ne)dodržování předpisů komise IOTC Tchaj-wanem prokazuje, že Tchaj-wan neplní své povinnosti jako stát vlajky, jak je stanoveno v článku 94 úmluvy UNCLOS (viz také článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958). Vedle toho Tchaj-wan rovněž nedodržoval doporučení bodů 31 až 33, 35 a 38 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky a bodu 24 plánu IPOA IUU.

               (90)

               Komise také vyhodnotila informace ICCAT o tom, jak Tchaj-wan dodržoval pravidla ICCAT a závazky sledování, kontroly a dohledu. Za tímto účelem použila Komise tabulky ICCAT uvádějící případy možného nedodržování předpisů uvedené v programech regionálních pozorovatelů ICCAT, jež byly zjištěny regionálními pozorovateli ICCAT (19).

               (91)

               Z informací komise ICCAT za rok 2014 je patrné, že tchajwanská plavidla nepředložila pozorovatelům ICCAT platná povolení k překládce a aktualizované verze prohlášení o překládce (u prohlášení o překládce byly použity předchozí verze, které nezahrnovaly poslední změny, jako je například začlenění odkazu na populaci a oblast). Tchajwanská plavidla kromě toho nepředložila platná povolení k rybolovu v oblasti ICCAT a byly zjištěny četné případy porušení předpisů v souvislosti s lodními deníky, například byly odhaleny lodní deníky, které byly vázány v rozporu s doporučením 03-13, a listy z lodního deníku, které nebyly číslovány podle doporučení ICCAT 11-01 přílohy 1. Kromě toho bylo zjištěno i nedodržování požadavků na označování a systém VMS a byly odhaleny nesrovnalosti u hlášení informací pozorovatelům ICCAT.

               (92)

               Je třeba rovněž připomenout, že v roce 2014 ICCAT zaslala Tchaj-wanu dopis (20), v němž vyjádřila své znepokojení ohledně možných překládek na moři a možných nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností páchaných státními příslušníky Tchaj-wanu, zejména pokud jde o kontrolu nad úlovky a nesrovnalosti mezi prohlášeními o úlovcích a celkovou výší nahlášených odlovů.

               (93)

               Po návštěvě v roce 2015 Tchaj-wan tvrdil, že plně dodržuje předpisy komise ICCAT z období 2007 až 2012 a z roku 2014. Pokud jde o otázky (ne)dodržování předpisů v roce 2013, Tchaj-wan uvedl, že přijal veškerá vhodná opatření k řešení otázek vznesených komisí ICCAT a ICCAT následně nepodnikla další kroky.

               (94)

               Pokud jde o komisi WCPFC, je třeba poznamenat, že Komise a tchajwanské orgány během mise v roce 2015 jednaly o tom, zda Tchaj-wan dodržuje opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá touto regionální organizací.

               (95)

               Tchaj-wan Komisi oznámil, že do svého vnitrostátního právního systému začlenil úmluvu WCPFC a opatření pro zachování a řízení zdrojů, a pracuje na vyřešení řady zjištěných případů porušení předpisů týkajících se opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatých komisí WCPFC.

               (96)

               Rovněž je třeba poznamenat, že na 10. zasedání vědeckého výboru v rámci WCPFC byla vznesena otázka chybějících údajů týkajících se tchajwanského loďstva lovícího košelkovými nevody a Tchaj-wan byl požádán, aby na 11. zasedání vědeckého výboru předložil dokument s uvedením metodiky, kterou používá pro odhad úlovků druhů tuňáka ve svých souhrnných údajích o plavidlech lovících košelkovými nevody, jež předkládá komisi WCPFC (21).

               (97)

               Z informací, které dala k dispozici organizace SPRFMO (22), vyplývá, že pokud jde o rok 2014, Tchaj-wan nepřijal normy pro sběr, hlášení, ověřování a výměnu údajů (opatření CMM 2.02 (1e)) a plně nedodržel požadavky na údaje o vykládkách a překládkách (opatření CMM 2.02 (1d)).

               (98)

               Po návštěvě v roce 2015 Tchaj-wan Komisi informoval, že je povinen poskytnout souhrnné údaje podle opatření CMM 2.02 (1e) z důvodu vnitrostátních otázek ochrany údajů. Rovněž uvedl, že opatření CMM 2.02 (1d) dodržel pouze částečně.

               (99)

               Problematika (ne)dodržování předpisů komise WCPFC a organizace SPRFMO Tchaj-wanem prokazuje, že Tchaj-wan neplní své povinnosti jako stát vlajky, jak je stanoveno v článku 94 úmluvy UNCLOS (viz také článek 5 Ženevské úmluvy o volném moři z roku 1958). Vedle toho Tchaj-wan nedodržoval doporučení bodů 31 až 33, 35 a 38 Dobrovolných pokynů FAO týkajících se výkonu povinností státu vlajky a bodu 24 plánu IPOA IUU.

               (100)

               Vzhledem k situaci uvedené v tomto oddíle rozhodnutí a na základě všech skutečností zjištěných Komisí a všech prohlášení vydaných dotyčnou zemí lze v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN konstatovat, že Tchaj-wan neplní povinnosti, které má podle mezinárodního práva v souvislosti s dodržováním mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.

         3.4.   Konkrétní omezení rozvojových zemí (čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN)

               (101)

               Je třeba znovu upozornit, že vzhledem ke svému politickému statusu není Tchaj-wan členem Organizace spojených národů. Na základě statistických údajů HDI, které Tchaj-wan shromáždil za použití metodiky OSN, se má za to, že Tchaj-wan je zemí na vysokém stupni lidského rozvoje (21. místo ze 188 zemí) (23).

               (102)

               Je třeba uvést, že Komise přijala v souladu s článkem 20 nařízení o rybolovu NNN oznámení Tchaj-wanu jako státu vlajky dne 28. ledna 2010. Tchaj-wan na základě čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN potvrdil, že má zavedena vnitrostátní opatření pro provádění, kontrolu a prosazování právních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, jež musí jeho rybářská plavidla dodržovat.

               (103)

               Vzhledem k výše uvedenému postavení podle HDI a zjištěním učiněným při návštěvách v letech 2012 až 2015 nic nenaznačuje tomu, že neschopnost Tchaj-wanu dostát svým povinnostem stanoveným v mezinárodním právu plyne z nízké úrovně rozvoje. Neexistují žádné konkrétní důkazy naznačující, že nedostatky ve sledování, kontrole a dohledu v oblasti rybolovu souvisí s nízkou úrovní schopností a nedostatečnou infrastrukturou. Tchaj-wan nikdy netvrdil, že omezení rozvoje ovlivňují jeho schopnost zavést silný rámec sledování, kontroly a dohledu a nikdy od Unie nevyžadoval podporu.

               (104)

               Vzhledem k situaci uvedené v tomto oddíle a na základě všech skutečností zjištěných Komisí a všech prohlášení učiněných Tchaj-wanem lze v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN konstatovat, že rozvojový status a celková výkonnost Tchaj-wanu v oblasti řízení rybolovu nejsou sníženy jeho stupněm rozvoje.

         4.   ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE MOŽNOSTI URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ

               (105)

               Vzhledem k výše vyvozeným závěrům ohledně skutečnosti, že Tchaj-wan neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva jakožto stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu, a že nepřijal příslušná opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, mělo by být uvedené zemi v souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámeno, že může být určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.

               (106)

               V souladu s čl. 32 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN by Komise měla Tchaj-wanu oznámit, že může být označen za nespolupracující třetí zemi. Komise by měla rovněž přijmout vůči Tchaj-wanu všechna opatření uvedená v článku 32 nařízení o rybolovu NNN. V zájmu řádné správy by měla být stanovena lhůta, v níž může tato země na oznámení písemně odpovědět a napravit situaci.

               (107)

               Oznámení adresované Tchaj-wanu o tom, že může být označen za nespolupracující třetí zemi, nebrání Komisi ani Radě, aby následně učinily jakékoli kroky za účelem určení Tchaj-wanu jako nespolupracující třetí země a vypracování seznamu nespolupracujících zemí, ani automaticky neznamená provedení tohoto kroku,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Tchaj-wanu se oznamuje, že může být Komisí označen za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.

      V Bruselu dne 1. října 2015.

            Za Komisi

         Karmenu VELLA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

      (2)  Samostatné celní území Tchaj-wan, Penchu, Kinmen a Matscu (čínská Taipei).

      (3)  Pojmy „stát“ a „země“ se v souvislosti s rybolovným subjektem Tchaj-wan používají pouze v kontextu nařízení o rybolovu NNN.

      (4)  Informace získané na adrese:
   https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-2&chapter=21&lang=en#1
   https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

      (5)  Informace získané na adrese:
   https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-1&chapter=21&lang=en
   https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

      (6)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) č. 137/2014 ze dne 12. února 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 468/2010, kterým se stanoví seznam EU s plavidly provádějícími nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (Úř. věst. L 43, 13.2.2014, s. 47).

      (7)  Informace získané na adrese: http://www.radionz.co.nz/international/pacific-news/266070/arrests-in-marshalls-over-illegal-fishing

      (8)  Informace získané na adrese: http://legal.un.org/ilc/texts/instruments/english/conventions/8_1_1958_high_seas.pdf

      (9)  Dobrovolné pokyny týkající se výkonu povinností státu vlajky, 2014, získáno na adrese http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf

      (10)  Mezinárodní akční plán pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, Organizace OSN pro výživu a zemědělství, 2001.

      (11)  Usnesení IOTC 11/03, k dispozici na adrese: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/cmm/iotc_cmm_11-03_en.pdf

      (12)  Úmluva WCPFC, k dispozici na adrese: https://www.wcpfc.int/system/files/text.pdf

      (13)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5

      (14)  Zpráva IOTC o dodržování předpisů ze strany Tchaj-wanu, dokument číslo IOTC-2015-CoC12-CR36, 23. března 2015.

      (15)  IOTC dokument číslo IOTC-2015-CoC12-08c Add_1, 27. března 2015.

      (16)  IOTC dokument číslo IOTC-2014-CoC11-08c Add_1, 26. dubna 2014.

      (17)  Zpráva z jedenáctého zasedání Výboru pro kontrolu plnění závazků, Kolombo, Srí Lanka, 26. až 28. května 2014, s. 14–15.

      (18)  Informace získané na adrese:
   http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-04bE_-_IOTC_ROP_-_Contractors_Report.pdf

      (19)  Programy regionálních pozorovatelů ICCAT a odpovědi, 5. listopadu 2014, COC-305/2014, s. 33–49.

      (20)  Dopis ze dne 13. února 2014.

      (21)  Souhrnná zpráva z 10. řádného zasedání vědeckého výboru WCPFC, bod 82.

      (22)  Hodnocení, zda členové a spolupracující smluvní strany dodržují předpisy, 2. zasedání výboru pro dodržování závazků a technické otázky, Auckland, Nový Zéland, 30. až 31. ledna 2015.

      (23)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5


title: Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

text:
               7.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 358/5

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 2. prosince 2013
   o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
   2013/C 358/05
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
   s ohledem na seznamy kandidátů na jmenování předložené vládami členských států a organizacemi zaměstnanců a zaměstnavatelů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 22. listopadu 2010 (2), 7. března 2011 (3), 12. července 2011 (4), 20. září 2011 (5) a 29. října 2012 (6) jmenovala členy a náhradníky řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek na období od 1. prosince 2010 do 30. listopadu 2013.

               (2)

               Členové a náhradníci řídící rady, kteří zastupují vlády členských států a organizace zaměstnanců a zaměstnavatelů, by měli být jmenováni na období tří let.

               (3)

               Komise jmenuje do řídící rady své vlastní zástupce,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Členy a náhradníky řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek jsou na období od 1. prosince 2013 do 30. listopadu 2016 jmenováni:
   I.   ZÁSTUPCI VLÁD

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Michel DE GOLS

               Alain PIETTE

               Bulharsko

               Teodora TODOROVA

               Iskren ANGELOV

               Česká republika

               Vlastimil VÁŇA

               Veronika ŽIDLÍKOVÁ

               Dánsko

               Lone HENRIKSENOVÁ

               Lis WITSØ-LUNDOVÁ

               Německo

               Andreas HORST

               Sebastian JOBELIUS

               Estonsko

               Eva PÕLDISOVÁ

               Ester RÜNKLAOVÁ

               Irsko

               Paul CULLEN

               Mary O’SULLIVANOVÁ

               Řecko

               Stamatia PISIMISIOVÁ

               Ioannis KONSTANTAKOPOULOS

               Chorvatsko

               Narcisa MANOJLOVIĆOVÁ

               Olivera FIŠEKOVIĆOVÁ

               Španělsko

               Paloma GARCÍA GARCÍAOVÁ

               José Ignacio MARTÍN FERNÁNDEZ

               Francie

               Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAUOVÁ

               Marie-Soline CHOMELOVÁ

               Itálie

               Aviana Maria Teresa BULGARELLIOVÁ

               Carla ANTONUCCIOVÁ

               Kypr

               Andreas MYLONAS

               Orestis MESSIOS

               Lotyšsko

               Ineta TĀRE

               Ineta VJAKSE

               Litva

               Rita SKREBIŠKIENĖ

               Evaldas BACEVIČIUS

               Lucembursko

               Nadine WELTEROVÁ

               Gary TUNSCH

               Maďarsko

               Malta

               Roderick MIZZI

               Anthony AZZOPARDI

               Nizozemsko

               Roel GANS

               Martin BLOMSMA

               Rakousko

               Stephanie MATTESOVÁ

               Petra PENCSOVÁ

               Polsko

               Jerzy CIECHAŃSKI

               Joanna MACIEJEWSKA

               Portugalsko

               Manuel MADURO ROXO

               Isilda FERNANDESOVÁ

               Rumunsko

               Alexandru ALEXE

               Liliana Ramona MOȘTENESCUOVÁ

               Slovinsko

               Vladka KOMELOVÁ

               Andraž BOBOVNIK

               Slovensko

               Silvia GREGORCOVÁ

               Finsko

               Antti NÄRHINEN

               Maija LYLY-YRJÄNÄINENOVÁ

               Švédsko

               Hannes KANTELIUS

               Håkan NYMAN

               Spojené království

               Ciaran DEVLIN

               Shyamala BALENDRAOVÁ

   II.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Herman FONCK

               François PHILIPS

               Bulharsko

               Ivan KOKALOV

               Vesselin MITOV

               Česká republika

               Hana MÁLKOVÁ

               Tomáš PAVELKA

               Dánsko

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Heidi RØNNE MØLLEROVÁ

               Německo

               Marika HÖHNOVÁ

               Ghazaleh NAZZIBIOVÁ

               Estonsko

               Kalle KALDA

               Kadi ALATALUOVÁ

               Irsko

               Sally Anne KINAHANOVÁ

               Peter RIGNEY

               Řecko

               Panagiotis SYRIOPOULOS

               Panagiotis KORDATOS

               Chorvatsko

               Marija HANŽEVAČKIOVÁ

               Dijana ŠOBOTAOVÁ

               Španělsko

               Antonia RAMOSOVÁ YUSTE

               Ramon BAEZA

               Francie

               Emmanuel COUVREUR

               Rafaël NEDZYNSKI

               Itálie

               Fausto DURANTE

               Cinzia DEL RIOVÁ

               Kypr

               Nicolaos EPISTITHIOU

               Lotyšsko

               Ruta PORNIECE

               Litva

               Kristina KRUPAVIČIENĖ

               Danute ŠLIONSKIENĖ

               Lucembursko

               Véronique EISCHENOVÁ

               Vincent JACQUET

               Maďarsko

               Melinda KELEMEN

               Erzsébet HANTIOVÁ

               Malta

               Nizozemsko

               Erik PENTENGA

               Sonja BALJEUOVÁ

               Rakousko

               Dinah DJALINOUS-GLATZOVÁ

               Adi BUXBAUM

               Polsko

               Bogdan OLSZEWSKI

               Piotr OSTROWSKI

               Portugalsko

               Armando da COSTA FARIAS

               Vítor Manuel VICENTE COELHO

               Rumunsko

               Adrian MARIN

               Luminița VINTILĂOVÁ

               Slovinsko

               Pavle VRHOVEC

               Maja KONJAROVÁ

               Slovensko

               Erik MACÁK

               Finsko

               Juha ANTILA

               Leila KURKIOVÁ

               Švédsko

               Mats ESSEMYR

               Sten GELLERSTEDT

               Spojené království

               Paul SELLERS

               Elena CRASTAOVÁ

   III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Kris DE MEESTER

               Roland WAEYAERT

               Bulharsko

               Dimitar BRANKOV

               Nikola ZIKATANOV

               Česká republika

               Vladimíra DRBALOVÁ

               Pavla BŘEČKOVÁ

               Dánsko

               Karen ROIYOVÁ

               Berit TOFT FIHLOVÁ

               Německo

               Lutz MÜHL

               Renate HORNUNG-DRAUSOVÁ

               Estonsko

               Eve PÄÄRENDSONOVÁ

               Marika MERILAIOVÁ

               Irsko

               Brendan McGINTY

               Eamonn McCOY

               Řecko

               Rena BARDANIOVÁ

               Ekaterini DASKALAKI

               Chorvatsko

               Davor MAJETIC

               Nenad SEIFERT

               Španělsko

               Miguel CANALES GUTIÉRREZ

               Javier BLASCO de LUNA

               Francie

               Emmanuel JAHAN

               Itálie

               Stefania ROSSIOVÁ

               Paola ASTORRIOVÁ

               Kypr

               Lena PANAYIOTOU

               Polyvios POLYVIOU

               Lotyšsko

               Ilona KIUKUCĀNE

               Anita LĪCE

               Litva

               Lucembursko

               Fabio STUPICI

               Magalie LYSIAKOVÁ

               Maďarsko

               Antal CSUPORT

               Adrienn BÁLINTOVÁ

               Malta

               Martin BORG

               Nizozemsko

               W.M.J.M. VAN MIERLO

               Gerard A. M. VAN DER GRIND

               Rakousko

               Katharina LINDNEROVÁ

               Heidrun MAIER-DE-KRUIJFFOVÁ

               Polsko

               Anna KWIATKIEWICZOVÁ

               Portugalsko

               Marcelino Peralta PENA COSTA

               António VERGUEIRO

               Rumunsko

               Doru Claudian FRUNZULICĂ

               Ștefan RĂDEANU

               Slovinsko

               Tatjana PAJNKIHAROVÁ

               Igor ANTAUER

               Slovensko

               Martin HOŠTÁK

               Finsko

               Jenni RUOKONENOVÁ

               Minna ETU-SEPPÄLÄOVÁ

               Švédsko

               Sverker RUDEBERG

               Niklas BECKMAN

               Spojené království

               Neil CARBERRY

               Rob WALL

         Článek 2
   Dosud nenavržené členy a náhradníky bude Rada jmenovat později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 2. prosince 2013.

            Za Radu

            předseda

         E. GUSTAS

      (1)  Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 322, 27.11.2010, s. 8.

      (3)  Úř. věst. C 83, 17.3.2011, s. 4.

      (4)  Úř. věst. C 208, 14.7.2011, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 278, 22.9.2011, s. 2.

      (6)  Úř. věst. C 334, 31.10.2012, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 21. února 1994 o přistoupení Společenství k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974 (Helsinská úmluva)

text:
Důležité právní upozornění

|

31994D0156

Úřední věstník L 073 , 16/03/1994 S. 0001 - 0001 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0220  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0220

		Rozhodnutí Radyze dne 21. února 1994o přistoupení Společenství k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974 (Helsinská úmluva)(94/156/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 130s ve spojení s čl. 228 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že podle článku 130r Smlouvy má politika životního prostředí Společenství přispívat k těmto cílům: zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, ochrana lidského zdraví a šetrné a rozumné využívání přírodních zdrojů; dále, že Společenství a členské státy spolupracují v rámci svých vlastních pravomocí se třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi;vzhledem k tomu, že Společenství přijalo opatření v oblasti působnosti Úmluvy o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974 (Helsinská úmluva) a má působit na mezinárodní úrovni v této oblasti;vzhledem k tomu, že Komise se ode dne 19. února 1991 účastnila jako pozorovatel zasedání Komise na ochranu baltského mořského prostředí;vzhledem k tomu, že Komise se také účastnila zasedání ad hoc skupiny, zřízené pro revizi Úmluvy o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře;vzhledem k tomu, že Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře se stala předmětem změn s cílem povolit přistoupení Společenství,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Evropské Společenství přistupuje k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974 (Helsinská úmluva).Změní úmluvy se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné uložit listinu o přistoupení v souladu s článkem 26 úmluvy.V Bruselu dne 21. února 1994.Za RadupředsedaTh. Pangalos[1] Úř. věst. C 222, 18.8.1993, s. 13.[2] Úř. věst. C 315, 22.11.1993.[3] Úř. věst. C 34, 2.2.1994, s. 5.--------------------------------------------------


title: 2014/638/EU: Rozhodnutí Evropské rady ze dne 30. srpna 2014 o zvolení předsedy Evropské rady

text:
               2.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 262/5

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY
   ze dne 30. srpna 2014
   o zvolení předsedy Evropské rady

      (2014/638/EU)

   EVROPSKÁ RADA,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 15 odst. 5 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 30. listopadu 2014 skončí funkční období stávajícího předsedy Evropské rady pana Hermana VAN ROMPUYE.

               (2)

               Je proto třeba zvolit nového předsedu Evropské rady,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Donald TUSK je zvolen předsedou Evropské rady na období od 1. prosince 2014 do 31. května 2017.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí oznámí panu Donaldu TUSKOVI generální tajemník Rady.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. srpna 2014.

            Za Evropskou radu

            předseda

         H. VAN ROMPUY


title: Rozhodnutí Rady 2003/169/SVV ze dne 27. února 2003, kterým se určuje, která ustanovení Úmluvy o zjednodušeném postupu vydávání mezi členskými státy Evropské unie z roku 1995 a Úmluvy o vydávání mezi členskými státy Evropské unie z roku 1996 rozvíjejí schengenské acquis v souladu s Dohodou o přidružení Islandské republiky a Norského království k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0169

Úřední věstník L 067 , 12/03/2003 S. 0025 - 0026

		Rozhodnutí Rady 2003/169/SVVze dne 27. února 2003,kterým se určuje, která ustanovení Úmluvy o zjednodušeném postupu vydávání mezi členskými státy Evropské unie z roku 1995 a Úmluvy o vydávání mezi členskými státy Evropské unie z roku 1996 rozvíjejí schengenské acquis v souladu s Dohodou o přidružení Islandské republiky a Norského království k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquisRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 písm. b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,s ohledem na podnět Švédského království [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Pro účely dosažení cílů Evropské unie vypracovala Rada Úmluvu o zjednodušeném postupu vydávání mezi členskými státy Evropské unie [3] (dále jen "úmluva o zjednodušeném vydávání") a Úmluvu o vydávání mezi členskými státy Evropské unie [4] (dále jen "úmluva o vydávání").(2) K zajištění jasné a jednoznačné právní situace je nezbytné určit vztah mezi ustanoveními výše uvedených úmluv a hlavou III kapitolou 4 Úmluvy ze dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích [5] (dále jen "Schengenská úmluva"), která byla začleněna do rámce Evropské unie při vstupu Amsterodamské smlouvy v platnost dne 1. května 1999.(3) Je nezbytné přidružit Islandskou republiku a Norské království k uplatňování úmluvy o zjednodušeném vydávání a některých ustanovení úmluvy o vydávání, která rozvíjejí schengenské acquis a spadají do oblasti působnosti článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [6].(4) Toto rozhodnutí respektuje postupy stanovené v dohodě uzavřené Radou Evropské unie s Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [7] (dále jen "dohoda o přidružení").(5) Při oznámení přijetí tohoto rozhodnutí Islandské republice a Norskému království podle čl. 8 odst. 2 písm. a) dohody o přidružení budou tyto dva státy požádány, aby při informování Rady a Komise o splnění svých ústavních požadavků vydaly odpovídající prohlášení a zaslaly odpovídající oznámení podle čl. 7 odst. 4, článku 9, čl. 12 odst. 3 a článku 15 úmluvy o zjednodušeném vydávání a čl. 6 odst. 3 a čl. 13 odst. 2 úmluvy o vydávání,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Úmluva o zjednodušeném vydávání rozvíjí ustanovení schengenského acquis, a zejména článek 66 Schengenské úmluvy.Článek 2Články 2, 6, 8, 9 a 13 úmluvy o vydávání a článek 1 uvedené úmluvy, v míře, v jaké je významný ve vztahu k ostatním uvedeným článkům, rozvíjejí ustanovení schengenského acquis, a zejména článek 61, čl. 62 odst. 1 a 2 a články 63 a 65 Schengenské úmluvy.Článek 31. Aniž je dotčen článek 8 dohody o přidružení, vstupuje úmluva o zjednodušeném vydávání v platnost pro Island a Norsko týmž dnem, kterým vstupuje úmluva v platnost podle čl. 16 odst. 2 uvedené úmluvy, nebo nastane-li tento den před 1. červencem 2002, tímto pozdějším dnem.2. Před vstupem úmluvy o zjednodušeném vydávání v platnost pro Island a Norsko tyto státy mohou při oznámení splnění svých ústavních požadavků podle čl. 8 odst. 2 dohody o přidružení prohlásit, že se uvedená ustanovení vztahují na jejich vztahy se státy, které vydaly stejné prohlášení. Tato prohlášení vstupují v platnost po uplynutí 90 dnů ode dne jejich uložení.3. Aniž je dotčen článek 8 dohody o přidružení, vstupují články 2, 6, 8, 9 a 13 úmluvy o vydávání v platnost pro Island a Norsko týmž dnem, kterým vstupuje úmluva v platnost podle čl. 18 odst. 3 uvedené úmluvy, nebo nastane-li tento den před 1. červencem 2002, tímto pozdějším dnemden.4. Před vstupem ustanovení úmluvy o vydávání uvedených v odstavci 3 v platnost pro Island a Norsko mohou tyto státy při oznamování splnění jejich ústavních požadavků podle čl. 8 odst. 2 dohody o přidružení prohlásit, že se uvedená ustanovení vztahují na jejich vztahy se státy, které vydaly stejné prohlášení. Tato prohlášení vstupují v platnost po uplynutí 90 dnů ode dne jejich uložení.Článek 41. Dnem vstupu úmluvy o zjednodušeném vydávání v platnost podle čl. 16 odst. 2 uvedené úmluvy se zrušuje článek 66 Schengenské úmluvy. Toto ustanovení se však nadále vztahuje na žádosti o vydání podané před uvedeným dnem, pokud dotyčné členské státy dosud neuplatňují úmluvu o zjednodušeném vydávání mezi sebou podle prohlášení vydaných v souladu s čl. 16 odst. 3 uvedené úmluvy.2. Dnem vstupu úmluvy o vydávání v platnost podle čl. 18 odst. 3 uvedené úmluvy se zrušují článek 61, čl. 62 odst. 1 a 2 a články 63 a 65 Schengenské úmluvy. Uvedená ustanovení se však nadále vztahují na žádosti o vydání podané před uvedeným dnem, pokud dotyčné členské státy dosud neuplatňují úmluvu o vydávání mezi sebou podle prohlášení vydaných v souladu s čl. 18 odst. 4 uvedené úmluvy.Článek 5Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne 27. února 2003.Za RadupředsedaM. Chrisochoïdis[1] Úř. věst. C 195, 11.7.2001, s. 13.[2] Stanovisko ze dne 13. listopadu 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. C 78, 30.3.1995, s. 2.[4] Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 12.[5] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.[6] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.[7] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/928 ze dne 15. června 2015 o jmenování jednoho litevského člena a jednoho litevského náhradníka řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

text:
               17.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 150/23

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/928
   ze dne 15. června 2015
   o jmenování jednoho litevského člena a jednoho litevského náhradníka řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
   s ohledem na seznamy kandidátů předložené vládami členských států a organizacemi zaměstnanců a zaměstnavatelů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 2. prosince 2013 (2), 8. července 2014 (3) a 18. listopadu 2014 (4) jmenovala členy a náhradníky řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek na období do 30. listopadu 2016, a to s výjimkou některých členů.

               (2)

               Organizace zaměstnavatelů BUSINESSEUROPE navrhla kandidáty na dvě volná místa,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období do 30. listopadu 2016 je jmenován tento člen a tento náhradník řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek:
   III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

               Země

               Člen

               Náhradník

               Litva

               Danukas ARLAUSKAS

               Vaidotas LEVICKIS

         Článek 2
   Dosud nenavržené členy a náhradníky bude Rada jmenovat později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 15. června 2015.

            Za Radu

            předseda

         Kaspars GERHARDS

      (1)  Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. C 358, 7.12.2013, s. 5).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/462/EU ze dne 8. července 2014 o jmenování maďarských členů a náhradníků řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 209, 16.7.2014, s. 54).

      (4)  Rozhodnutí Rady ze dne 18. listopadu 2014 o jmenování jednoho maltského náhradníka řídící rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. C 420, 22.11.2014, s. 4).


title: 2014/167/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2014 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilní průmysl, Španělsko)

text:
               26.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 90/18

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

   ze dne 11. března 2014
   o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textilní průmysl, Španělsko)
   (2014/167/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (1), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), a zejména na bod 13 uvedené dohody,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem pomoci při jejich opětovném začleňování na trh práce.

               (2)

               Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 umožňuje uvolnění prostředků z fondu EFG v maximální roční výši 150 milionů EUR.

               (3)

               Španělsko podalo dne 8. října 2013 žádost o uvolnění prostředků z fondu EFG v souvislosti s propouštěním v 198 podnicích působících v rámci oddílu 13 klasifikace NACE Revize 2 („výroba textilií“) v regionu NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) a do 5. listopadu 2013 tuto žádost doplňovalo o další informace. Tato žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 840 000 EUR.

               (4)

               V souvislosti s uvedenou žádostí Španělska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolní částka ve výši 840 000 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 11. března 2014.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

      (3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.