title: 2011/584/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčiva na rozpočtový rok 2009

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/173

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčiva na rozpočtový rok 2009
   (2011/584/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi agentury (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (3) o zřízení Evropské agentury pro léčivé přípravky, a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0153/2011),

               1.

               odkládá rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009 výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 338, 14.12.2010, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/174

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčiva na rozpočtový rok 2009
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi agentury (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (3) o zřízení Evropské agentury pro léčivé přípravky, a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na výroční zprávu útvaru interního auditu o interním auditu Evropské agentury pro léčiva na rozpočtový rok 2009;
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0153/2011),

               A.

               vzhledem k tomu, že ve své zprávě o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009 vznesl Účetní dvůr výhrady vůči legalitě a správnosti uskutečněných operací,

               B.

               vzhledem k tomu, že Parlament udělil výkonnému řediteli agentury dne 5. května 2010 absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2008 (5) a ve svém usnesení připojeném k rozhodnutí o udělení absolutoria mimo jiné:

                           —

                           vyjádřil znepokojení nad zjištěním Účetního dvora, že výše rozpočtových prostředků, které byly přeneseny nebo zrušeny, dosáhla 36 000 000 EUR (čili 19,7 % celkové výše rozpočtu), resp. 9 700 000 EUR (čili 5,3 % rozpočtu),

                           —

                           vyzývá agenturu, aby zvýšila kvalitu postupů zadávání zakázek s cílem odstranit nedostatky, které zjistil Účetní dvůr (jako např. uplatňování metod posuzování, pokud jde o cenová kritéria, a nezbytná odůvodnění zvolených postupů),

               C.

               vzhledem k tomu, že rozpočet agentury na rok 2009 činil 194 000 000 EUR, což představuje navýšení o 6,28 % oproti rozpočtovému roku 2008,

               D.

               vzhledem k tomu, že rozpočet agentury je financován jednak z rozpočtu Unie, jehož podíl činí 18,52 % celkových příjmů v roce 2009, jednak – a to z hlavní části – poplatky od farmaceutických firem, a že v důsledku toho se celkový příspěvek Unie mezi roky 2008 a 2009 snížil o 9,2 %;

      Obecné úvahy

               1.

               je vážně znepokojen odpověďmi agentury na závažné otázky, které vznesly Účetní dvůr a útvar interního auditu (IAS), jako jsou:

                           i)

                           řízení postupů zadávání zakázek,

                           ii)

                           nedodržování prováděcích postupů týkajících se identifikace a řešení střetu zájmů u zaměstnanců a odborníků agentury,

                           iii)

                           kritéria používaná pro přijímání zaměstnanců;

               2.

               domnívá se především, že výše uvedené aspekty by mohly vést k možnosti:

                           i)

                           soustavných chyb v řízení postupů zadávání zakázek, jako těch, které byly zjištěny v roce 2009 a odpovídají podstatné částce celkového rozpočtu agentury, což by mohlo ohrozit legalitu a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka agentury,

                           ii)

                           potenciálního rizika pro nezávislost odborníků/zaměstnanců, kteří se podílejí na hodnocení léčiv,

                           iii)

                           potenciálních nedostatků při přijímání zaměstnanců/odborníků, což by nejen mohlo vést k diskvalifikaci kompetentních kandidátů nebo přijetí méně kvalifikovaných kandidátů, ale mohlo by to mít rovněž negativní dopady na kvalitu práce agentury na vědeckých stanoviscích;

      Rozpočtové a finanční řízení

      Postupy při zadávání zakázek

               3.

               je znepokojen zjištěními Účetního dvora ohledně chyb v zadávacích řízeních, jež odpovídají velké části celkového rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2009; zdůrazňuje, že již v roce 2008 Účetní dvůr identifikoval nedostatky v této záležitosti, a zejména při uplatňování hodnotících metod pro cenová kritéria a při opodstatnění výběru postupů;

               4.

               poukazuje zejména na to, že v případě několika postupů u zadávání velkých rámcových smluv v oblasti IT v odhadované výši 30 000 000 EUR se agentura v roce 2009 dopustila několika chyb v okamžiku zahájení postupu, mezi něž např. patří:

                           i)

                           početní chyby při vyhodnocování kritérií pro udělení zakázky,

                           ii)

                           nevhodná dokumentace hodnocení provedeného členem hodnotícího výboru,

                           iii)

                           nedostatek důkazních informací o tom, že metoda hodnocení výběrových kritérií byla použita důsledně, takže její výklad byl nejednoznačný,

                           iv)

                           nedostatek kontrol ke snížení rizika omylů při zahajování dojednaného postupu; toto řízení pak kvůli chybám při uplatňování kritérií pro udělení zakázky nebylo zárukou optimálního využití prostředků;

               5.

               také podotýká, že v dalších dvou dojednaných zakázkách ve výši 5 300 000 EUR a 4 000 000 EUR s jediným dodavatelem opět došlo k několika chybám v okamžiku zahájení postupu, jako např.:

                           i)

                           nebyla vydána oficiální výzva k podání nabídek,

                           ii)

                           nebyly předem připraveny podrobné technické specifikace,

                           iii)

                           technické specifikace jasně nedefinovaly veškeré produkty, které mají být zakoupeny, před zahájením jednání,

                           iv)

                           nebyl ustaven hodnotící výbor,

                           v)

                           nebyla vypracována hodnotící zpráva;

               6.

               bere proto na vědomí, že agentura nesplnila různé požadavky příslušných nařízení týkajících se zadávání zakázek;

               7.

               nehodlá akceptovat, že agentura nebyla schopna zavést kontrolní systém s cílem výše uvedené soustavné chyby včas zjistit či jim předejít, jelikož v jejich důsledku utrpěla legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka agentury; v souladu s tím naléhavě vyzývá agenturu, aby zlepšila kvalitu postupů zadávání zakázek s cílem odstranit nedostatky, které zjistil Účetní dvůr;

               8.

               vyzývá agenturu, aby sestavila víceletý plán zadávání veřejných zakázek, který zajistí důslednější technické a procedurální kontroly, a podala v této věci zprávu do 30. června 2011 zprávu orgánu příslušnému k udělení absolutoria;

               9.

               vyzývá agenturu, aby zajistila, aby byly ověřeny výsledky postupů zadávání zakázek ještě předtím, než budou zakázky uděleny; očekává, že se zřetelem ke zjištěním Účetního dvora budou vždy připraveny podrobné technické specifikace;

      Převádění prostředků

               10.

               je znepokojen skutečností, že Účetní dvůr upozornil na převedení 19 500 000 EUR (tj. 38 % závazků agentury) a že přibližně 14 800 000 EUR z toho se týkalo dosud neprovedených činností (nebo v některých případech nedoručeného zboží) na konci roku; zdůrazňuje, že z této situace vyplývá, že při plnění činností financovaných z hlavy II (budovy, zařízení a různé provozní výdaje) rozpočtu agentury docházelo ke zpožděním a že agentura rovněž nesplňuje zásadu ročního rozpočtu; vyhodnotil odpověď agentury k připomínkám a vítá její snahu o snížení objemu přenesených prostředků; vybízí agenturu, aby v tomto procesu i nadále pokračovala, a začala tak plně uplatňovat zásadu ročního rozpočtu;

               11.

               zdůrazňuje, že Účetní dvůr upozornil na převedení velkého množství prostředků již v minulých rozpočtových letech, a je znepokojen tím, že tato situace je v rozporu se zásadou ročního rozpočtu; poznamenává zejména, že výše rozpočtových prostředků, které byly převedeny nebo zrušeny v roce 2008, dosáhla 36 000 000 EUR (čili 19,7 % rozpočtu na rok 2008), resp. 9 700 000 EUR (čili 5,3 % rozpočtu na rok 2008);

      Příjmy plynoucí z poplatků

               12.

               vyzývá agenturu, aby zajistila lepší koordinaci své finanční a odborné služby s cílem odstranit nepřijatelně velké zpoždění u inkasních příkazů; konstatuje, že ze zprávy Účetního dvora vyplývá, že dva z deseti testovaných inkasních příkazů (226 200 EUR a 110 200 EUR) byly vydány s velkým zpožděním (21 měsíců a 5 měsíců), což je v rozporu s interními pravidly agentury;

               13.

               zdůrazňuje, že rozpočet agentury je financován jak z rozpočtu Unie, tak z poplatků farmaceutického průmyslu za povolení k uvedení jeho produktů na trh Unie nebo za jeho prodloužení; konstatuje však, že příspěvek z rozpočtu Unie představuje pouze 18,7 % z celkového rozpočtu a každoročně se snižuje, například v roce 2005 představoval příspěvek 22,7 %; zdůrazňuje, že celkem měla agentura k dispozici rozpočet ve výši 194 389 000 EUR;

      Měnové kontrakty

               14.

               očekává, že agentura bude svou dlouhodobou politiku uzavírání smluv na termínované devizové transakce, aby zajistila část svého správního rozpočtu proti nepříznivým výkyvům směnného kurzu britské libry, uplatňovat obezřetně; očekává, že agentura bude provádět tyto transakce tak, aby nedocházelo ke kurzovním ztrátám, které v roce 2009 dosáhly 900 000 EUR; poukazuje na to, že stejnou připomínku uvádí Účetní dvůr opakovaně; požaduje, aby agentura neprodleně seznámila se svou revidovanou politikou v oblasti řízení operací na finančních trzích příslušný výbor Parlamentu; bude sledovat revidovanou politiku správy finančních prostředků;

               15.

               zjišťuje od agentury, že její politika v oblasti řízení operací na finančních trzích byla přepracována, přijata a formálně schválena jejím poradním výborem pro audit; žádá agenturu, aby do 30. června 2011 předložila Parlamentu přehled toho, jak plní svou revidovanou politiku v oblasti řízení operací na finančních trzích;

      Výkonnost

               16.

               domnívá se, že významným nástrojem, kterým lze měřit výkonnost agentury, je hodnocení vhodnosti a účinnosti systémů, na jejichž základě agentura poskytuje vědecká doporučení ohledně humánních léčivých přípravků; poukazuje na to, že IAS provedl kontroly tohoto systému a zjistil kritické nedostatky;

      Zabránění střetům zájmů

               17.

               pokládá za nepřijatelné, že agentura neuplatňuje účinně příslušná pravidla, což vede k tomu, že není žádná záruka, že hodnocení humánních léčivých přípravků provádějí nezávislí odborníci; upozorňuje, že v roce nebylo stále ještě uplatněno dvanáct „velmi důležitých“ a jedno „zásadní“ doporučení z několika dřívějších výročních zpráv o auditu IAS, přičemž většina z nich se týká nezávislosti odborníků a nejstarší doporučení bylo vydáno už v roce 2005;

               18.

               bere na vědomí, že bývalý výkonný ředitel agentury je zaměstnán u konzultační společnosti, která mj. radí farmaceutickým firmám v otázce vývoje nových léků a zkrácení doby před jejich uvedením na trh; zdůrazňuje, že tento přestup vyvolává určité pochybnosti o tom, zda je agentura skutečné nezávislá; poznamenává, že článek 16 služebního řádu úředníků Evropské unie (6) dává správní radě rozsáhlou pravomoc libovolně rozhodnout, zda podobné zaměstnání povolí nebo zakáže; konstatuje, že poté, co správní rada odsouhlasila budoucí zaměstnání bývalého výkonného ředitele agentury, rozhodla se dodatečně stanovit omezení s ohledem na jeho nové a budoucí profesní činnosti; žádá nicméně, aby agentura do 30. června 2011 předložila orgánu příslušnému k udělení absolutoria zprávu s výčtem podobných případů, k nimž došlo za dobu od zřízení agentury, a s podrobným vysvětlením rozhodnutí správní rady v každém z těchto případů;

               19.

               není ochoten akceptovat, že agentura nedodržuje důsledně svůj etický kodex, když stanovila zásady a pokyny týkající se nezávislosti a důvěrnosti informací pro členy správní rady, členy výborů, odborníky a zaměstnance agentury; očekává od agentury, že před přidělením přípravků vedoucím jednotlivých projektových týmů důkladně posoudí, zda nemohou zájmy deklarované zaměstnanci ovlivnit jejich nestrannost a nezávislost; mimoto naléhavě žádá, aby agentura dokumentovala a vyhodnocovala své kontroly a evidovala příslušná rozhodnutí o přidělování přípravků, která musí být k dispozici na jejích internetových stránkách;

               20.

               zdůrazňuje, že by mohla být poškozena pověst agentury, pokud by bylo možné její hodnocení zpochybnit z důvodu případného střetu zájmů;

               21.

               naléhavě žádá agenturu, aby poskytla orgánu příslušnému k udělení absolutoria informace o opatřeních, které za dobu od svého zřízení provedla, aby zajistila nezávislosti odborníků;

               22.

               klade si otázku, proč se o nedostatcích v souvislosti s posuzováním nezávislosti odborníků nehovoří již ve zprávách Účetního dvora o roční účetní závěrce od roku 2006,

               23.

               žádá, aby byl informován o tom, zda a jak byla prověřována nezávislost odborníků a zaměstnanců zabývajících se jakýmkoli léčivým přípravkem obsahujícím benfluorex a jak byla ověřena jejich prohlášení o střetu zájmů;

      Postupy na podporu poskytování vědeckých hodnocení humánních léčivých přípravků

               24.

               není ochoten akceptovat přístup agentury, kdy jsou informace obsažené v podkladech humánních léčivých přípravků neúplné; v této souvislosti naléhavě vyzývá agenturu, aby zaručila, že bude možné snadno dohledat klíčové informace a že budou k dispozici veškeré pokyny k systému evidence;

               25.

               dále agenturu žádá, aby zadávala údaje do evropské databáze odborníků a pravidelně tyto údaje aktualizovala, jak stanoví nařízení (ES) č. 726/2004, a aby o tom informovala orgán příslušný k udělení absolutoria; mimoto naléhavě žádá, aby agentura umožnila účinné získávání údajů pro databázi SIAMED a databáze obsahující souborné informace o přípravcích;

      Úloha agentury a příslušné vnitrostátní orgány

               26.

               naléhavě vyzývá agenturu, aby informovala orgán příslušný pro udělení absolutoria o podmínkách své dohody s členskými státy o úlohách a přenesení povinností na příslušné vnitrostátní orgány, pokud jde o otázky jako např. nezávislost výborů, odborníků a procesu hodnocení, a to od chvíle vstoupení této dohody v platnost, a dále aby informovala o míře provádění této dohody, včetně podrobného popisu, jak se dohoda v průběhu jejího provádění vyvíjela; domnívá se, že do doby, než bude tato dohoda s členskými státy plně prováděna, zodpovídá agentura za uplatňování dosavadních postupů pro zjišťování a řešení případů střetu zájmů u svých odborníků;

      Vědecké poradenství

               27.

               vítá úsilí agentury o intenzivnější poskytování vědeckého poradenství v raných fázích vývoje nových léčivých přípravků i zavádění opatření na rychlejší posuzování těch léčivých přípravků, které mají klíčový význam pro veřejné zdraví, a urychlování vývoje a provádění telematických programů;

      Řízení lidských zdrojů

               28.

               vyzývá agenturu k zajištění toho, aby citlivé úkoly nebyly svěřovány zaměstnancům přijatým na dobu určitou; poukazuje na to, že agentura přijímá zaměstnance na dobu určitou (v roce 2009 celkem 32) za předpokladu, že tito kandidáti uspěli v testech pro smluvní zaměstnance, přičemž někteří z těchto zaměstnanců vykonávají citlivé úkoly nebo mají přístup k citlivým informacím; zdůrazňuje, že v důsledku přístupu zaměstnanců přijatých na dobu určitou k citlivým informacím nebo jejich neznalosti příslušných postupů vzniká potenciální riziko porušení bezpečnostních opatření;

               29.

               vyzývá agenturu, aby zlepšila postupy přijímání zaměstnanců a zajistila řádnou správu své dokumentace; poukazuje na to, že útvar interního auditu zjistil v tomto ohledu nedostatky; rovněž zdůrazňuje, že nedostatečná dokumentace při přijímání zaměstnanců snižuje schopnost agentury reagovat na tvrzení o nerovném zacházení s kandidáty nebo o svévolných rozhodnutích o tom, kdo bude přijat; mimoto se domnívá, že je-li omezena konkurence, nemohou být zaměstnanci vybráni optimálně a může docházet k neefektivnímu vynakládání finančních prostředků a k neefektivnímu využívání lidských zdrojů;

      Interní audit

               30.

               není ochoten akceptovat skutečnost, že prohlášení o věrohodnosti předložené výkonným ředitelem dne 13. května 2010 neobsahuje žádné výhrady a nedodržuje závazek zakotvený v kodexu chování, který agentura přijala, s ohledem na prohlášení o věrohodnosti IAS a Účetního dvora;

               31.

               připomíná, že výkonný ředitel má povinnost zahrnout do své zprávy shrnutí obsahu zpráv IAS pro orgán příslušný k udělení absolutoria, a to zejména uvést:

                           i)

                           počet a druh provedených interních auditů IAS,

                           ii)

                           veškerá doporučení (včetně těch, která agentura nakonec odmítla) a

                           iii)

                           veškerá opatření přijatá na základě těchto doporučení,

                     klade si otázku, zda byly při předchozích postupech udělování absolutoria tyto povinnosti splněny, a žádá agenturu, aby do 30. června 2011 předala orgánu příslušnému k udělení absolutoria všechny zprávy IAS od roku 2007;

               32.

               vítá, že agentura poskytla orgánu příslušnému pro udělení absolutoria výroční zprávu o interním auditu agentury; domnívá se, že by to mělo být běžnou praxí v zájmu transparentnosti, a očekává, že stejně budou postupovat i všechny ostatní agentury;

               33.

               poukazuje na to, že z celkem 32 doporučení útvaru interního auditu je doporučení ohledně uplatňování postupů, do nichž jsou zapojeni odborníci, „kritické“ a 12 doporučení, zejména ohledně řízení lidských zdrojů, ohledně zjišťování a řešení případů střetu zájmů zaměstnanců a ohledně dalších postupů, na jejichž základě agentura poskytuje vědecká hodnocení humánních léčivých přípravků, bylo označeno za „velmi důležitá“; vyzývá proto agenturu, aby neprodleně informovala orgán příslušný k udělení absolutoria o obsahu těchto doporučení; naléhavě vyzývá agenturu, aby doporučení útvaru interního auditu urychleně provedla a aby do 30. června 2011 předložila orgánu příslušnému k udělení absolutoria úplný přehled o přijatých a provedených opatřeních s cílem řádně uplatnit tato doporučení; dále žádá Účetní dvůr, aby sledoval, zda jsou přijatá opatření účinná, a orgán příslušný pro udělení absolutoria o svých zjištěních informoval;

      Kroky, které má agentura učinit do 30. června 2011

               34.

               naléhavě vyzývá výkonného ředitele agentury, aby ve spolupráci s útvarem interního auditu důkladně ověřil, zda jsou účinně uplatňovány stávající postupy pro zjišťování a řešení případů střetu zájmů u zaměstnanců a odborníků, a aby svá zjištění do 30. června 2011 sdělil orgánu příslušnému pro udělení absolutoria;

               35.

               očekává, že správní rada urychleně přijme akční plán pro nápravu nedostatků v postupech zadávání zakázek; zejména žádá výkonného ředitele agentury, aby ve spolupráci s IAS a s mateřským generálním ředitelstvím vypracoval tento akční plán, který bude obsahovat konkrétní opatření a časový rozvrh jejich provedení; očekává, že agentura bude o těchto konkrétních opatřeních informovat orgán příslušný k udělení absolutoria do 30. června 2011;

               36.

               vyzývá proto agenturu, aby do 30. června 2011 informovala orgán příslušný pro udělení absolutoria o přijatých opatřeních a provedených náprav v souvislosti se všemi zmíněnými oblastmi;

               37.

               pokud jde o další připomínky horizontální povahy, které uvedl v souvislosti se svým rozhodnutím o udělení absolutoria, odkazuje na své usnesení ze dne 10. května 2011 (7) o výkonnosti, finančním řízení a kontrole evropských agentur.

      (1)  Úř. věst. C 338, 14.12.2010, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 164.

      (6)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

      (7)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0163 (viz strana 269 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Rozhodnutí Rady 2011/411/SZBP ze dne 12. července 2011 , kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP

text:
               13.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 183/16

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
   ze dne 12. července 2011,
   kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.

               (2)

               Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.

               (3)

               Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).

               (4)

               Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.

               (5)

               V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.

               (6)

               Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.

               (7)

               Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.

               (8)

               Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).

               (9)

               V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.

               (10)

               Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.

               (11)

               Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.

               (12)

               Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.

               (13)

               Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.

               (14)

               Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.

               (15)

               Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.

               (16)

               Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.

               (17)

               Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.

               (18)

               Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.

               (19)

               V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.

               (20)

               Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.

               (21)

               Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.

               (22)

               Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.

               (23)

               V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   KAPITOLA I

      ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY

   Článek 1
   Zřízení
   1.   Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
   2.   Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
   3.   Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
   4.   Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
   5.   Agentura má sídlo v Bruselu.
   Článek 2
   Poslání
   1.   Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
   2.   Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
   3.   Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
   Článek 3
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:

               a)

               „zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,

               b)

               „přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.

         Článek 4
   Politický dohled a podávání zpráv Radě
   1.   Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
   2.   Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména

               a)

               v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;

               b)

               v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).

         Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
   3.   Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
   4.   Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
   5.   Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
   Článek 5
   Funkce a úkoly
   1.   Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
   2.   Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
   3.   Agentura má pod vedením Rady za úkol:

               a)

               přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:

                           i)

                           určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,

                           ii)

                           koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,

                           iii)

                           hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;

               b)

               podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:

                           i)

                           podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,

                           ii)

                           podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,

                           iii)

                           poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;

               c)

               navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:

                           i)

                           podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,

                           ii)

                           určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,

                           iii)

                           činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,

                           iv)

                           přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,

                           v)

                           přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;

               d)

               podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:

                           i)

                           podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,

                           ii)

                           podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,

                           iii)

                           stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,

                           iv)

                           řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,

                           v)

                           spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;

               e)

               přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:

                           i)

                           přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,

                           ii)

                           rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,

                           iii)

                           usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;

               f)

               v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:

                           i)

                           usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,

                           ii)

                           přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.

         Článek 6
   Právní subjektivita
   Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
   KAPITOLA II

      ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY

   Článek 7
   Vedoucí agentury
   1.   Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
   2.   Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
   3.   Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
   4.   Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
   Článek 8
   Řídící výbor
   1.   Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
   2.   Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
   3.   Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
   4.   Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
   5.   Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
   6.   Zasedání řídícího výboru se účastní:

               a)

               ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;

               b)

               předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;

               c)

               zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).

         7.   V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve

               a)

               generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;

               b)

               vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);

               c)

               popřípadě zástupce dalších třetích stran.

         Článek 9
   Úkoly a pravomoci řídícího výboru
   1.   V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor

               a)

               schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;

               b)

               schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;

               c)

               nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;

               d)

               schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;

               e)

               jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;

               f)

               rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;

               g)

               schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;

               h)

               přijímá jednací řád agentury;

               i)

               může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;

               j)

               může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;

               k)

               stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;

               l)

               přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;

               m)

               schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;

               n)

               uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;

               o)

               schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;

               p)

               přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.

         2.   Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
   3.   Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
   4.   Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:

               a)

               výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;

               b)

               výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.

         V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
   Článek 10
   Ředitel
   1.   Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
   2.   Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
   3.   Ředitel je odpovědný za:

               a)

               zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;

               b)

               přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;

               c)

               přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;

               d)

               přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;

               e)

               přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;

               f)

               zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;

               g)

               přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;

               h)

               přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;

               i)

               běžnou správu agentury;

               j)

               veškerá bezpečnostní hlediska;

               k)

               veškeré personální záležitosti.

         4.   V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
   5.   Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
   6.   Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
   Článek 11
   Zaměstnanci agentury
   1.   Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
   2.   Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
   3.   Zaměstnance agentury tvoří:

               a)

               pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.

               b)

               odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.

               c)

               úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.

         4.   Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
   KAPITOLA III

      ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA

   Článek 12
   Rozpočtové zásady
   1.   Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
   2.   Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
   3.   Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
   4.   Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
   5.   Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
   6.   Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
   7.   Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
   8.   Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
   9.   Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
   Článek 13
   Obecný rozpočet
   1.   Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
   2.   Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:

               a)

               prostředky považované za nezbytné

                           i)

                           pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,

                           ii)

                           pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;

               b)

               odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.

         3.   Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
   4.   Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
   5.   Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
   6.   Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
   7.   Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
   8.   Příjmy se skládají:

               a)

               z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);

               b)

               z ostatních příjmů.

         Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
   9.   Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
   10.   Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
   Článek 14
   Opravné rozpočty
   1.   V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
   2.   Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
   3.   Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
   Článek 15
   Účelově vázané příjmy
   1.   Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:

               a)

               ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;

               b)

               od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.

         2.   Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
   Článek 16
   Příspěvky a náhrady
   1.   Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND

               a)

               Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.

               b)

               Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.

         2.   Rozvrh platby příspěvků

               a)

               Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.

               b)

               Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.

               c)

               Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.

               d)

               Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.

         Článek 17
   Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
   1.   Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
   2.   Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
   Článek 18
   Plnění rozpočtu
   1.   Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
   2.   Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
   3.   Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
   KAPITOLA IV

      PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY

   Článek 19
   Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc

   1.   Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
   2.   Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
   3.   Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
   4.   Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
   5.   Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc

               a)

               pravidla pro řízení projektu nebo programu;

               b)

               přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;

               c)

               účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.

         6.   Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
   Článek 20
   Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc

   1.   Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
   2.   V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
   3.   Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
   4.   Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
   5.   Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
   Článek 21
   Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc

   Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
   Článek 22
   Účast třetích stran
   1.   Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
   2.   U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
   3.   U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
   4.   Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
   KAPITOLA V

      VZTAHY S KOMISÍ

   Článek 23
   Zapojení do činnosti agentury
   1.   Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
   2.   Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
   3.   Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
   4.   Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
   KAPITOLA VI

      VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY

   Článek 24
   Správní ujednání a jiné záležitosti
   1.   Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména

               a)

               zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;

               b)

               ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;

               c)

               bezpečnostní záležitosti.

         Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
   2.   Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
   3.   Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
   4.   Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
   5.   Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
   6.   Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
   7.   Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
   8.   Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
   KAPITOLA VII

      RŮZNÁ USTANOVENÍ

   Článek 25
   Výsady a imunity
   Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
   Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
   Článek 26
   Ustanovení o přezkumu
   Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
   Článek 27
   Právní odpovědnost
   1.   Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
   2.   Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
   3.   Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
   Článek 28
   Přístup k dokumentům
   Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
   Článek 29
   Bezpečnost
   1.   Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
   2.   Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
   Článek 30
   Jazykový režim
   O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
   Článek 31
   Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
   Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
   Článek 32
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 12. července 2011.

            Za Radu

            předseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Úř. věst. L 245, 17.7.2004, s. 17.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2004/676/ES ze dne 24. října 2004 o služebním řádu Evropské obranné agentury (Úř. věst. L 310, 7.10.2004, s. 9).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2004/677/ES ze dne 24. září 2004 o pravidlech pro národní odborníky a vojenský personál přidělený do Evropské obranné agentury (Úř. věst. L 310, 7.10.2004, s. 64).

      (4)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (5)  Rozhodnutí Rady 2007/643/SZBP ze dne 18. září 2007 o finančních pravidlech Evropské obranné agentury, pravidlech pro zadávání veřejných zakázek a pravidlech pro finanční příspěvky z operativního rozpočtu Evropské obranné agentury (Úř. věst. L 269, 12.10.2007, s. 1).

      (6)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

      (7)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 28. října 1996 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje dovozní režim pro rýži pocházející nebo dováženou z Egypta do Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

31996D0640

Úřední věstník L 292 , 15/11/1996 S. 0027 - 0028

		Rozhodnutí Radyze dne 28. října 1996o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje dovozní režim pro rýži pocházející nebo dováženou z Egypta do Společenství(96/640/ES)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s první větou čl. 228 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že článek 19 dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou [1] stanoví snížení dovozní dávky pro rýži pocházející nebo dováženou z Egypta do Společenství v limitu ročního množství 32000 tun za podmínky, že je vybrána vývozní dávka; že podle této dohody může Společenství v případě, že dojde ke změně právních předpisů Společenství, tento režim upravit s ohledem na zájmy Egypta;vzhledem k tomu, že v rámci Dohody o zemědělství uzavřené rámci Uruguayského kola se Společenství zavázalo, že nahradí pohyblivé dávky cly; že v důsledku tohoto nahrazení je nezbytné upravit dohodu s Egyptem;vzhledem k tomu, že Společenství za tím účelem sjednalo s Egyptskou arabskou republikou dohodu ve formě výměny dopisů, kterou se zmíněný režim upravuje;vzhledem k tomu, že by tato dohoda měla být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje dovozní režim pro rýži pocházející nebo dováženou z Egypta do Společenství, se schvaluje jménem Společenství.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství [2].Článek 3Prováděcí pravidla k dohodě, včetně opatření pro sledování, se stanoví postupem podle článku 27 nařízení (EHS) č. 1418/76 [3].Pokud provádění dohody vyžaduje úzkou spolupráci s Egyptskou arabskou republikou, přijme Komise veškerá nezbytná opatření, aby tuto spolupráci zajistila.V Lucemburku dne 28. října 1996.Za RadupředsedaD. Spring[1] Úř. věst. L 266, 27.9.1978, s. 1.[2] Datum vstupu dohody v platnost bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství generálním sekretariátem Rady.[3] Nařízení Rady (EHS) č. 1418/76 o společné organizaci trhu s rýží (Úř. věst. L 166, 25.6.1976, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3072/95 (Úř. věst. L 329, 30.12.1995, s. 18).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady 2014/137/EU ze dne 14. března 2014 o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé

text:
               15.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 76/1

      ROZHODNUTÍ RADY 2014/137/EU
   ze dne 14. března 2014
   o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   v souladu se zvláštním legislativním postupem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle Smlouvy pozměňující smlouvy o založení Evropských společenství (2) s ohledem na Grónsko (dále jen „smlouva o Grónsku“) se Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) na Grónsko již nevztahuje., Grónsko je spíše jako součást členského státu přidružena k Evropské unii jako jedna ze zámořských zemí a území.

               (2)

               Smlouva o Grónsku v preambuli uvádí, že by měla být zavedena úprava, která umožní zachování úzkého a trvalého svazku mezi Unií a Grónskem a bude zohledňovat vzájemné zájmy, zejména rozvojové potřeby Grónska, a že úprava vztahující se na zámořské země a území obsažená v části čtvrté Smlouvy o fungování EU poskytuje pro tyto vztahy vhodný rámec.

               (3)

               Podle článku 198 Smlouvy o fungování EU je účelem přidružení podporovat hospodářský a sociální rozvoj zámořských zemí a území a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Evropskou unií jako celkem. Podle článku 204 Smlouvy o fungování EU se články 198 až 203 Smlouvy o fungování EU vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení obsažená v Protokolu (č. 34) o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném ke Smlouvě o fungování EU.

               (4)

               Ustanovení týkající se uplatňování zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování EU jsou obsažena v rozhodnutí Rady 2013/755/EU (3).

               (5)

               Rada Evropské unie, vědoma si geostrategického významu Grónska pro Unii a uznávajíc ducha spolupráce vyplývajícího z rozhodnutí Unie o udělení statusu zámořského území Grónsku, ve svých závěrech ze dne 24. února 2003 o přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu mezi Evropským společenstvím, vládou Dánska a autonomní vládou Grónska v polovině období se usnesla na tom, že je nutné rozšířit a posílit budoucí vztahy mezi Unií a Grónskem s ohledem na důležitost rybolovu a na potřebu strukturálně a odvětvově zaměřených reforem v Grónsku. Rada dále vyjádřila svůj závazek založit budoucí vztah mezi Unií a Grónskem po roce 2006 na komplexním partnerství pro udržitelný rozvoj, které bude zahrnovat zvláštní dohodu o rybolovu sjednanou podle obecných pravidel a zásad platných pro takové dohody.

               (6)

               V Dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (4), uzavřené nařízením Rady (ES) č. 753/2007 (5), se připomíná duch spolupráce vyplývající z rozhodnutí o udělení statusu zámořského území Grónsku.

               (7)

               Ve společném prohlášení Evropského společenství na jedné straně a místní vlády Grónska a vlády Dánska na straně druhé o partnerství mezi evropským společenstvím a Grónskem, podepsaném v Lucemburku dne 27. června 2006, se připomínají úzké historické, politické, hospodářské a kulturní vazby mezi Unií a Grónskem a zdůrazňuje se potřeba dále posilovat jejich partnerství a spolupráci.

               (8)

               Vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé jsou upraveny mimo jiné v rozhodnutí Rady 2006/526/ES (6), které pozbylo platnosti 31. prosince 2013.

               (9)

               Unie musí budovat komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně, aby podpořila stabilní a inkluzivní mezinárodní řád a pomohla při zajišťování společných globálních veřejných statků a obrany klíčových zájmů Unie, stejně jako lepších znalostí o Unii v zámořských zemích a územích.

               (10)

               Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo umožnit pokračovat v pevných vztazích mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé, mělo by reagovat na globální výzvy a umožnit tak vytvoření proaktivní agendy a sledování společných zájmů. Partnerství by také mělo mít spojitost s cíli uvedenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), v tom smyslu, že by mělo být v souladu se strategií Evropa 2020 a podporovat vnitřní politiky a cíle vymezené ve sděleních Komise, jako je například sdělení Komise ze dne 2. února 2011 nazvané „Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“, a mělo by usnadnit spolupráci v kontextu politiky Unie pro Arktidu.

               (11)

               Finanční pomoc Unie by se měla zaměřit na oblasti, ve kterých má největší dopad s ohledem na její schopnost působit v globálním měřítku a reagovat na globální výzvy, jako je vymýcení chudoby, udržitelný rozvoj podporující začlenění nebo celosvětové prosazování demokracie, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu, a s ohledem na její dlouhodobé a předvídatelné zapojení do rozvojové pomoci a její úlohu při koordinaci s členskými státy.

               (12)

               Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo vytvořit rámec umožňující pravidelná jednání o záležitostech, které jsou předmětem zájmu Unie či Grónska, například o globálních otázkách, kde by výměna názorů a případné sbližování myšlenek a postojů mohly být přínosem pro obě strany. Zejména čím dále větší dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje, včetně nerostných surovin, jakož i na výzkum a inovace, vyžadují dialog a posílenou spolupráci.

               (13)

               Finanční pomoc Unie a poskytovaná na základě nového partnerství by měla vnést do rozvoje Grónska evropskou perspektivu a měla by přispět k posílení úzkých a trvalých vazeb s Grónskem a současně upevnit postavení Grónska jako výspy Unie na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují.

               (14)

               Finanční pomoc poskytovaná Unií v období 2014–2020 by se měla soustředit na jednu či nejvýše dvě oblasti spolupráce, aby byl maximalizován dopad partnerství a byly umožněny také úspory z rozsahu, synergické účinky, větší účinnost a zviditelnění činnosti Unie.

               (15)

               Spolupráce podle tohoto rozhodnutí by měla zajistit, aby se toky zdrojů poskytovaly na předvídatelném a pravidelném základě a aby byly flexibilní a přizpůsobené situaci v Grónsku. Za tímto účelem by měla být v případech, kdy je to proveditelné a vhodné, využívána rozpočtová podpora.

               (16)

               Finanční pravidla, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).

               (17)

               Finanční zájmy Evropské unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.

               (18)

               Programové dokumenty a finanční opatření, jež jsou nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí, by měly být přijaty prostřednictvím prováděcích aktů souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9). Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich politické povaze a finančním dopadům, by se pro jejich přijímání měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.

               (19)

               Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (10) a použijí se podle potřeby pro provádění tohoto rozhodnutí.

               (20)

               Je vodné zajistit hladký přechod bez jakéhokoli přerušení mezi rozhodnutím 2006/526/ES a tímto rozhodnutím a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto rozhodnutí s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (11). Toto rozhodnutí by se mělo proto použít ode dne 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   ODDÍL 1

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 1
   Předmět, obecné cíle a oblast působnosti
   1.   Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla, kterými se řídí vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé (dále jen „partnerství“).
   2.   Cílem partnerství je zachování úzkého a trvalého svazku mezi partnery a podpora udržitelného rozvoje Grónska.
   Partnerství přihlíží ke geostrategickému postavení Grónska v oblasti Arktidy a v oblasti průzkumu a využívání přírodních zdrojů včetně nerostných surovin a zajišťuje posílenou spolupráci a politický dialog o těchto otázkách.
   Článek 2
   Obecné zásady partnerství
   1.   Partnerství usnadní vedení konzultací a politického dialogu o zvláštních cílech a oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí.
   2.   Partnerství zejména vymezuje rámec politického dialogu o otázkách společného zájmu partnerů, jenž poskytuje základ pro širší spolupráci a dialog v oblastech, jako jsou:

               a)

               globální otázky související mimo jiné s energetikou, změnou klimatu a životním prostředím, přírodními zdroji včetně nerostných surovin, námořní dopravou, výzkumem a inovacemi;

               b)

               otázky související s arktickou oblastí.

         3.   Při provádění tohoto rozhodnutí se zajistí soulad s dalšími oblastmi vnější činnosti Unie i s dalšími příslušnými politikami Unie. Opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí se proto programují na základě politik spolupráce Unie stanovených v nástrojích, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány, a v souladu se strategiemi spolupráce přijatými podle článku 4.
   4.   O činnostech v rámci spolupráce se rozhoduje v úzké konzultaci mezi vládou Grónska, vládou Dánska a Evropskou komisí. Tyto konzultace jsou vedeny v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi každé ze stran. Za tímto účelem řídí provádění tohoto rozhodnutí vláda Grónska a Evropská komise v souladu se svými rolemi a pravomocemi.
   Článek 3
   Zvláštní cíle a hlavní oblasti spolupráce
   1.   Zvláštní cíle tohoto partnerství jsou:

               a)

               podpora Grónska a spolupráce s ním při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií potřebu zlepšit informační systémy Grónska. Dosažení těchto cílů se měří na základě procentního podílu obchodní bilance na HDP, procentního podílu odvětví rybolovu na celkovém vývozu a statistických ukazatelů o výsledcích vzdělávání a dalších ukazatelů, jež jsou považovány za vhodné;

               b)

               příspěvek ke kapacitě veřejné správy Grónska, aby mohla vytvářet a provádět vnitřní politiky Grónska, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu pro udržitelný rozvoj podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce. Dosažení tohoto cíle se poměřuje na základě ukazatelů, jako je počet vyškolených pracovníků veřejné správy a procentní podíl státních úředníků, kteří jsou (dlouhodobě) pobývajícími rezidenty v Grónsku.

         2.   K hlavním oblastem spolupráce v rámci partnerství patří:

               a)

               vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura;

               b)

               přírodní zdroje včetně nerostných surovin;

               c)

               energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost;

               d)

               otázky související s arktickou oblastí;

               e)

               sociální oblast, mobilita pracovní síly, systémy sociální ochrany, otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování, a

               f)

               výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů.

         ODDÍL 2

      PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ

   Článek 4
   Programování
   1.   Vláda Grónska v rámci partnerství přebírá odpovědnost za vytváření a přijímání odvětvových politik v hlavních oblastech spolupráce uvedených čl. 3 odst. 2 a zajišťuje také odpovídající následná opatření.
   Na tomto základě vláda Grónska připraví a předloží orientační programový dokument pro udržitelný rozvoj Grónska (dále jen „programový dokument“). Cílem programového dokumentu je poskytovat soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a Grónskem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikami Unie.
   2.   Při přípravě a provádění programového dokumentu musí být dodrženy tyto zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení vnitrostátním systémům, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
   3.   Programový dokument vychází ze zkušeností a osvědčených postupů a je založen na konzultacích a dialogu s občanskou společností, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty s cílem zabezpečit, aby se občanská společnost, místní orgány a další subjekty s programovým dokumentem dostatečně ztotožnily.
   Programový dokument je přizpůsoben potřebám a reaguje na konkrétní situaci Grónska, včetně dopadů změny klimatu a socioekonomického vývoje.
   4.   Návrh programového dokumentu mezi sebou konzultují vláda Grónska, vláda Dánska a Komise.
   Finalizaci programového dokumentu provede vláda Grónska. Po finalizaci posoudí programový dokument Komise a rozhodne, zda dokument odpovídá cílům tohoto rozhodnutí, zda je v souladu s příslušnými politikami Unie a zda obsahuje všechny prvky požadované za účelem přijetí ročního rozhodnutí o financování. Pro účely tohoto posouzení vláda Grónska poskytne všechny nezbytné informace, včetně výsledků případných studií proveditelnosti.
   5.   Programový dokument se schvaluje přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2. Tento postup se rovněž použije pro zásadní přezkumy, v jejichž důsledku dojde k výrazné změně strategie nebo jejího programování.
   Přezkumný postup se nepoužije pro méně zásadní změny programového dokumentu, kterými se například provádějí technické úpravy, přerozdělují finanční prostředky v rámci orientačních přídělů na jednotlivé prioritní oblasti nebo se zvyšuje či snižuje objem počátečního orientačního přídělu o méně než 20 %, a to za předpokladu, že tyto změny nemají vliv na prioritní oblasti a cíle stanovené v programovém dokumentu. Takové nikoli podstatné změny sdělí Komise do jednoho měsíce od přijetí příslušného rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.
   6.   Jakýkoli přezkum programového dokumentu, ke kterému dojde po zveřejnění hodnotící zprávy v polovině období a podle článku 7 zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
   Článek 5
   Provádění
   Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, je finanční pomoc Unie prováděna podle nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto rozhodnutí.
   Článek 6
   Zadávání veřejných zakázek
   Použijí se pravidla pro učení státní příslušnosti a pravidla původu na zadávání veřejných zakázek, granty a jiná zadávací řízení, která jsou vymezena v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014 a která jsou použitelná pro nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (12).
   Článek 7
   Přezkum programového dokumentu v polovině období a hodnocení provádění tohoto rozhodnutí
   1.   Vláda Grónska, vláda Dánska a Komise provedou do 31. prosince 2017 přezkum v polovině období programového dokumentu a jeho dopadu na Grónsko jako celek. Komise do tohoto procesu zapojí všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů.
   2.   Odchylně od článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 vypracuje Komise do 30. června 2018 zprávu o plnění cílů a evropské přidané hodnotě tohoto rozhodnutí, a to na základě výsledků a ukazatelů dopadu pro poměřování účinnosti využívání zdrojů pro účely přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva se dále zaměří na možnosti zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost spolupráce vytvořené tímto rozhodnutím, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zpráva zohlední všechna zjištění a závěry týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí 2006/526/ES.
   3.   V souladu se zásadami účinnosti pomoci bude Komise od Grónska vyžadovat veškeré údaje a informace nezbytné ke sledování a hodnocení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí.
   Článek 8
   Postup projednávání ve výboru
   1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Grónsko (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
   3.   Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
   Článek 9
   Rozsah a způsob financování
   1.   V rámci odvětvových politik stanovených vládou Grónska lze finanční pomoc Unie poskytnout na tyto činnosti:

               a)

               reformy a projekty, které jsou v souladu s programovým dokumentem;

               b)

               institucionální rozvoj, budování kapacit a začlenění aspektů životního prostředí a změny klimatu a

               c)

               programy technické spolupráce.

         2.   Finanční pomoc Unie se poskytuje především prostřednictvím rozpočtové podpory.
   Článek 10
   Finanční referenční částka
   Orientační částka pro provádění tohoto rozhodnutí v letech 2014 až 2020 činí 217 800 000 EUR.
   ODDÍL 3

      ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 11
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

   Použije se od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.

      V Bruselu dne 14. března 2014.

            Za Radu

            předseda

         M. CHRISOCHOIDIS

      (1)  Stanovisko ze dne 5. února 2014 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 29, 1.2.1985, s. 1.

      (3)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 4.

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 753/2007 ze dne 28. června 2007 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 1).

      (6)  Rozhodnutí Rady 2006/526/ES ze dne 17. července 2006 o vztazích mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé (Úř. věst. L 208, 29.7.2006, s. 28).

      (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (8)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).

      (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

      (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů pro financování vnější činnosti Unie (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 95)

      (11)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

      (12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020 (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 44).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/986 ze dne 8. června 2017, kterým se prodlužuje funkční období zástupce výkonného ředitele Europolu

text:
               10.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 148/46

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/986
   ze dne 8. června 2017,
   kterým se prodlužuje funkční období zástupce výkonného ředitele Europolu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (1), a zejména na čl. 54 odst. 3 až 5 uvedeného nařízení,
   jednajíc jako orgán, který má pravomoc jmenovat výkonného ředitele a zástupce výkonného ředitele Europolu,
   s ohledem na návrh správní rady Europolu ze dne 19. května 2017,
   Vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pan Wilhelmus Martinus VAN GEMERT byl jmenován zástupcem výkonného ředitele Europolu aktem Rady ze dne 11. února 2014 (2). Jeho funkční období skončí dne 30. dubna 2018.

               (2)

               Podle čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/794 jsou zástupci výkonného ředitele Europolu jmenováni na čtyřleté období, jež je možné jednou prodloužit.

               (3)

               Rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 1. května 2017 stanoví postup pro prodloužení funkčního období zástupců výkonného ředitele Europolu.

               (4)

               Správní rada Europolu uvědomila dne 10. května 2017 Evropský parlament o svém záměru navrhnout Radě prodloužení funkčního období pana Wilhelma Martina VAN GEMERTA.

               (5)

               Správní rada Europolu předložila Radě stanovisko, v němž navrhuje prodloužení funkčního období stávajícího zástupce výkonného ředitele Europolu pana Wilhelmuse VAN GEMERTA a jeho přeřazení do platové třídy AD 14.

               (6)

               Na základě návrhu předloženého správní radou Europolu si Rada přeje prodloužit funkční období pana Wilhelmuse VAN GEMERTA jako zástupce výkonného ředitele Europolu,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Funkční období pana Wilhelma Martina VAN GEMERTA jako zástupce výkonného ředitele Europolu se prodlužuje od 1. května 2018 do 30. dubna 2022 se zařazením do platové třídy AD 14 stupně 1.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 8. června 2017.

            Za Radu

            předseda

         U. REINSALU

      (1)  Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53.

      (2)  Úř. věst. C 44, 15.2.2014, s. 3.