title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/139 ze dne 22. ledna 2020 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu a o zrušení rozhodnutí (EU) 2019/45 (ECB/2020/5)

text:
                  1.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 27/9

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2020/139
         ze dne 22. ledna 2020
         o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu a o zrušení rozhodnutí (EU) 2019/45 (ECB/2020/5)
         RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 28.5 tohoto statutu,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) oznámilo dne 29. března 2017 svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie se přestanou na Spojené království vztahovat ode dne následujícího po dni uvedeném v čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Evropské rady (EU) 2019/1810 (1). Vystoupením Spojeného království z Evropské unie přestane být Bank of England národní centrální bankou členského státu a tím i Evropského systému centrálních bank. Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/137 (ECB/2020/3) (2) upravuje vážené podíly přidělené národním centrálním bankám v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“). Tato úprava vyžaduje, aby Rada guvernérů stanovila podmínky převodů podílů na základním kapitálu mezi národními centrálními bankami, které jsou k 31. lednu 2020 členy Evropského systému centrálních bank, tak aby rozdělení těchto podílů odpovídalo provedeným úpravám. Z tohoto důvodu je třeba přijmout nové rozhodnutí, které s účinkem od 1. února 2020 zruší rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) (3).

                     (2)

                     Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/138 (ECB/2020/4) (4) stanoví, jakým způsobem a v jaké výši jsou národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky eurozóny“), povinny splatit základní kapitál ECB s ohledem na upravený klíč pro upisování základního kapitálu. Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/136 (ECB/2020/2) (5) stanoví procentní podíl, který jsou národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“), povinny splatit s účinkem od 1. února 2020 s ohledem na upravený klíč pro upisování základního kapitálu.

                     (3)

                     Vzhledem k tomu, že všechny národní centrální banky eurozóny již splatily v plné výši svůj podíl na upsaném základním kapitálu ECB platný do 31. ledna 2020 podle rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/44 (ECB/2018/28) (6), měla by každá z těchto bank podle rozhodnutí (EU) 2020/138 (ECB/2020/4) převést dodatečné částky na ECB tak, aby bylo do roku 2022 dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 uvedeného rozhodnutí.

                     (4)

                     Vzhledem k tomu, že národní centrální banky mimo eurozónu již splatily část svých podílů na upsaném základním kapitálu ECB platných do 31. ledna 2020 podle rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/48 (ECB/2018/32) (7), každá zbývající národní centrální banka mimo eurozónu by měla podle rozhodnutí (EU) 2020/136 (ECB/2020/2) převést dodatečnou částku na ECB tak, aby bylo dosaženo částek uvedených ve třetím sloupci tabulky v článku 1 uvedeného rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Převod podílů na základním kapitálu
            S ohledem na podíl na základním kapitálu ECB, který každá národní centrální banka upíše k 31. lednu 2020, a na podíl na základním kapitálu ECB, který každá národní centrální banka upíše s účinkem od 1. února 2020 v důsledku úpravy vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu podle článku 2 rozhodnutí (EU) 2020/… (ECB/2020/3), národní centrální banky převedou mezi sebou podíly na základním kapitálu prostřednictvím převodů na ECB a z ECB tak, aby rozdělení podílů na základním kapitálu s účinkem od 1. února 2020 odpovídalo upraveným váženým podílům. Za tímto účelem se předpokládá, že každá národní centrální banka na základě tohoto článku a bez toho, aby bylo zapotřebí dalších formalit nebo úkonů, s účinkem od 1. února 2020 buď převedla, nebo obdržela podíl na upsaném základním kapitálu ECB, který je uveden vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze I tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje podíl na základním kapitálu, který ECB převede na národní centrální banku, a znaménko „–“ označuje podíl na základním kapitálu, který národní centrální banka převede na ECB.

            Článek 2
            Úprava splaceného základního kapitálu

               1.   S ohledem na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka eurozóny splatila k 1. lednu 2019, a na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka eurozóny splatí podle článku 1 a čl. 2 odst. 1 rozhodnutí (EU) 2020/… (ECB/2020/4), každá národní centrální banka eurozóny v první provozní den transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) následující po 1. únoru 2020 v souvislosti s první splátkou základního kapitálu převede nebo obdrží čistou částku uvedenou vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje částku, kterou národní centrální banka převede na ECB, a znaménko „-“ označuje částku, kterou ECB převede na národní centrální banku. Každá národní centrální banka eurozóny uskuteční další dvě splátky tak, že dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2021 převede čistou částku uvedenou vedle názvu banky v šestém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí a dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2022 převede čistou částku uvedenou vedle názvu banky v osmém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí.

               2.   S ohledem na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka mimo eurozónu splatila k 1. lednu 2019, a na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka mimo eurozónu splatí s účinkem od 1. února 2020 podle článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/… (ECB/2020/2), každá národní centrální banka v první provozní den TARGET2 následující po 1. únoru 2020 převede čistou částku uvedenou vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí.

               3.   V první provozní den TARGET2, který následuje po 1. únoru 2020, ECB a národní centrální banky eurozóny, jež jsou povinny převést jako první splátku částku podle odstavce 1, a národní centrální banky mimo eurozónu, jež jsou povinny převést částku podle odstavce 2, převedou odděleně veškeré úroky, které za období od 1. února 2020 do dne převodu vzniknou z jednotlivých splatných částek. Převodci a příjemci těchto úroků se shodují s převodci a příjemci částek, ze kterých úroky vzniknou.

            Článek 3
            Obecná ustanovení

               1.   Převody uvedené v článku 2 se uskutečňují prostřednictvím TARGET2.

               2.   V případě, že národní centrální banka nemá přístup k TARGET2, převedou se částky podle článku 2 připsáním na účet, který ECB nebo národní centrální banka včas určí.

               3.   Výpočet úroků, které vzniknou podle čl. 2 odst. 3, se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se poslední dostupné mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace.

               4.   ECB a národní centrální banky, které jsou povinny provést převod podle článku 2, dají v patřičnou dobu nezbytné příkazy k řádnému a včasnému provedení tohoto převodu.

            Článek 4
            Vstup v platnost a zrušení

               1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. února 2020.

               2.   Rozhodnutí (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) se zrušuje s účinkem od 1. února 2020.

               3.   Odkazy na rozhodnutí (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. ledna 2020.

                  Prezidentka ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2019/1810 učiněné se souhlasem Spojeného království ze dne 29. října 2019 o prodloužení lhůty podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o EU (Úř. věst. L 278I, 30.10.2019, s. 1).

            (2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/137 ze dne 22. ledna 2020 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky a o zrušení rozhodnutí (EU) 2019/43 (ECB/2020/3) (viz strana 4 v tomto čísle Úředního věstníku).

            (3)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/45 ze dne 29. listopadu 2018 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (Úř. věst. L 9, 11.1.2019, p. 183).

            (4)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/138 ze dne 22. ledna 2020 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro, a o zrušení rozhodnutí (EU) 2019/44 (ECB/2020/4) (viz strana 6 v tomto čísle Úředního věstníku).

            (5)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2020/136 ze dne 22. ledna 2020 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu a o zrušení rozhodnutí (EU) 2019/48 (ECB/2020/2) (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

            (6)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/44 ze dne 29. listopadu 2018 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro, o změně rozhodnutí ECB/2014/61 a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/30 (ECB/2018/28) (Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 180).

            (7)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/48 ze dne 30. listopadu 2018 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu a o zrušení rozhodnutí ECB/2013/31 (ECB/2018/32) (Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 196).

            PŘÍLOHA I

               ZÁKLADNÍ KAPITÁL UPSANÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI

                        (v EUR)

                        Podíl upsaný k 31. lednu 2020

                        Podíl upsaný od 1. února 2020

                        Podíl, který má být převeden

                           Národní centrální banky eurozóny

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        320 744 959,47

                        +47 088 780,75

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        2 320 816 565,68

                        +332 587 517,20

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        24 800 091,20

                        +3 496 477,29

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        149 081 997,36

                        +21 844 864,26

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        217 766 667,22

                        +30 580 644,97

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        1 049 820 010,62

                        +147 111 846,08

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 798 120 274,32

                        +260 308 945,00

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 495 637 101,77

                        +218 037 292,39

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        18 943 762,37

                        +2 673 776,74

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        34 304 447,40

                        +4 741 353,09

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        50 953 308,28

                        +7 014 604,58

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        29 000 193,94

                        +4 427 427,89

                        Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        9 233 731,03

                        +1 309 825,86

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        515 941 486,95

                        +75 612 674,38

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        257 678 468,28

                        +37 660 199,59

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        206 054 009,57

                        +28 881 118,86

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        42 390 727,68

                        +6 007 878,92

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        100 824 115,85

                        +14 180 759,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        161 714 780,61

                        +24 150 590,77

                           Národní centrální banky mimo eurozónu

                        Българска народна банка (Bulharská národní banka)

                        92 131 635,17

                        106 431 469,51

                        +14 299 834,34

                        Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        203 445 182,87

                        +28 383 168,54

                        Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        190 422 699,36

                        +28 199 143,41

                        Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        71 390 921,62

                        +9 980 656,51

                        Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        167 657 709,49

                        +23 165 515,12

                        Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        653 126 801,54

                        +89 490 333,44

                        Banca Naţională a României

                        264 887 922,99

                        306 228 624,99

                        +41 340 702,00

                        Sveriges riksbank

                        273 028 328,31

                        322 476 960,60

                        +49 448 632,29

                        Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        0,00

                        -1 552 024 563,60

                           Celkem 1:

                           10 825 007 069,61

                           10 825 007 069,61

                           0,00

               (1)  V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.

            PŘÍLOHA II

               ZÁKLADNÍ KAPITÁL SPLACENÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI

                        (v EUR)

                        Podíl splacený k 31. lednu 2020

                        Podíl splacený od 1. února 2020

                        Částka převodu k 1. únoru 2020

                        Podíl splacený od 29. prosince 2021

                        Částka převodu k 29. prosinci 2021

                        Podíl splacený od 28. prosince 2022

                        Částka převodu k 28. prosinci 2022

                           Národní centrální banky eurozóny

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        276 290 916,71

                        +2 634 737,99

                        298 517 938,09

                        +22 227 021,38

                        320 744 959,47

                        +22 227 021,38

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        1 999 160 134,91

                        +10 931 086,43

                        2 159 988 350,30

                        +160 828 215,39

                        2 320 816 565,68

                        +160 828 215,38

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        21 362 892,01

                        +59 278,10

                        23 081 491,61

                        +1 718 599,60

                        24 800 091,20

                        +1 718 599,59

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        128 419 794,29

                        +1 182 661,19

                        138 750 895,83

                        +10 331 101,54

                        149 081 997,36

                        +10 331 101,53

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        187 585 027,73

                        +399 005,48

                        202 675 847,48

                        +15 090 819,75

                        217 766 667,22

                        +15 090 819,74

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        904 318 913,05

                        +1 610 748,51

                        977 069 461,84

                        +72 750 548,79

                        1 049 820 010,62

                        +72 750 548,78

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 548 907 579,93

                        +11 096 250,61

                        1 673 513 927,13

                        +124 606 347,20

                        1 798 120 274,32

                        +124 606 347,19

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 288 347 435,28

                        +10 747 625,90

                        1 391 992 268,53

                        +103 644 833,25

                        1 495 637 101,77

                        +103 644 833,24

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        16 318 228,29

                        +48 242,66

                        17 630 995,33

                        +1 312 767,04

                        18 943 762,37

                        +1 312 767,04

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        29 549 980,26

                        –13 114,05

                        31 927 213,83

                        +2 377 233,57

                        34 304 447,40

                        +2 377 233,57

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        43 891 371,75

                        –47 331,95

                        47 422 340,02

                        +3 530 968,27

                        50 953 308,28

                        +3 530 968,26

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        24 980 876,34

                        +408 110,29

                        26 990 535,14

                        +2 009 658,80

                        29 000 193,94

                        +2 009 658,80

                        Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        7 953 970,70

                        +30 065,53

                        8 593 850,87

                        +639 880,17

                        9 233 731,03

                        +639 880,16

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        444 433 941,02

                        +4 105 128,45

                        480 187 713,99

                        +35 753 772,97

                        515 941 486,95

                        +35 753 772,96

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        221 965 203,55

                        +1 946 934,86

                        239 821 835,92

                        +17 856 632,37

                        257 678 468,28

                        +17 856 632,36

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        177 495 700,29

                        +322 809,58

                        191 774 854,93

                        +14 279 154,64

                        206 054 009,57

                        +14 279 154,64

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        36 515 532,56

                        +132 683,80

                        39 453 130,12

                        +2 937 597,56

                        42 390 727,68

                        +2 937 597,56

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        86 850 273,32

                        +206 916,73

                        93 837 194,59

                        +6 986 921,27

                        100 824 115,85

                        +6 986 921,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        139 301 721,39

                        +1 737 531,55

                        150 508 251,00

                        +11 206 529,61

                        161 714 780,61

                        +11 206 529,61

                           Národní centrální banky mimo eurozónu

                        Българска народна банка (Bulharská národní banka)

                        3 454 936,32

                        3 991 180,11

                        +536 243,79

                        3 991 180,11

                        0,00

                        3 991 180,11

                        0,00

                        Česká národní banka

                        6 564 825,54

                        7 629 194,36

                        +1 064 368,82

                        7 629 194,36

                        0,00

                        7 629 194,36

                        0,00

                        Danmarks Nationalbank

                        6 083 383,35

                        7 140 851,23

                        +1 057 467,88

                        7 140 851,23

                        0,00

                        7 140 851,23

                        0,00

                        Hrvatska narodna banka

                        2 302 884,94

                        2 677 159,56

                        +374 274,62

                        2 677 159,56

                        0,00

                        2 677 159,56

                        0,00

                        Magyar Nemzeti Bank

                        5 418 457,29

                        6 287 164,11

                        +868 706,82

                        6 287 164,11

                        0,00

                        6 287 164,11

                        0,00

                        Narodowy Bank Polski

                        21 136 367,55

                        24 492 255,06

                        +3 355 887,51

                        24 492 255,06

                        0,00

                        24 492 255,06

                        0,00

                        Banca Naţională a României

                        9 933 297,11

                        11 483 573,44

                        +1 550 276,33

                        11 483 573,44

                        0,00

                        11 483 573,44

                        0,00

                        Sveriges riksbank

                        10 238 562,31

                        12 092 886,02

                        +1 854 323,71

                        12 092 886,02

                        0,00

                        12 092 886,02

                        0,00

                        Bank of England

                        58 200 921,14

                        0,00

                        –58 200 921,14

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                           ESCB celkem (1)

                           7 659 443 757,27

                           7 659 443 757,27

                           0,00

                           8 269 532 360,44

                           +610 088 603,17

                           8 879 620 963,49

                           +610 088 603,05

               (1)  V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2020/243 ze dne 13. února 2020 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na třináctém zasedání Konference smluvních stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů, pokud jde o návrhy na změny přílohy úmluvy predložené různými smluvními stranami a odvolání výhrady vznesené k uvedené úmluvě

text:
                  25.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 53/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2020/243
         ze dne 13. února 2020
         o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na třináctém zasedání Konference smluvních stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů, pokud jde o návrhy na změny přílohy úmluvy predložené různými smluvními stranami a odvolání výhrady vznesené k uvedené úmluvě
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Úmluva o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (dále jen „úmluva“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 82/461/EHS (1) a vstoupila v platnost dne 1. listopadu 1983.

                     (2)

                     Podle článku XI úmluvy může Konference smluvních stran úmluvy (dále jen „Konference smluvních stran“) změnit přílohy úmluvy.

                     (3)

                     Konference smluvních stran má během svého třináctého zasedání ve dnech 15. až 22. února 2020 přijmout rozhodnutí týkající se změn příloh úmluvy.

                     (4)

                     Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat na Konferenci smluvních stran, neboť rozhodnutí o změnách příloh úmluvy budou pro Unii závazná.

                     (5)

                     Unie předložila návrhy s cílem zařadit druh Tetrax tetrax do přílohy I úmluvy a druhy Galeorhinus galeus, Tetrax tetrax a Sphyrna zygaena do přílohy II úmluvy. Tyto navrhované změny by nevyžadovaly změnu unijního práva.

                     (6)

                     Další smluvní strany předložily návrhy týkající se zařazení druhů Elephas maximus indicus, Panthera onca, Ardeotis nigriceps, Houbaropsis bengalensis bengalensis, Diomedea antipodensis a Carcharhinus longimanus do přílohy I úmluvy a zařazení druhů Panthera onca, Ovis vignei a Sphyrna zygaena (regionální populace, která se vyskytuje podél výlučných ekonomických zón Brazílie, Uruguaye aArgentiny a v přilehlých mezinárodních vodách) do přílohy II úmluvy.

                     (7)

                     Unie by měla podpořit svůj návrh na zařazení celosvětové populace druhu Sphyrna zygaena do přílohy II úmluvy a upřednostnit ho oproti návrhu předloženému jinou smluvní stranou, jehož cílem je zařazení pouze regionální populace, která se vyskytuje podél výlučných ekonomických zón Brazílie, Uruguaye a Argentiny a v přilehlých mezinárodních vodách.

                     (8)

                     Unie by měla podpořit všechny ostatní návrhy, protože jsou vědecky podložené, jsou v souladu se závazkem Unie k mezinárodní spolupráci v rámci ochrany biologické rozmanitosti v souladu s článkem 5 Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a s rozhodnutími přijatými na Konferenci smluvních stran uvedené úmluvy.

                     (9)

                     Na území Unie se nevyskytují druhy Elephas maximus indicus, Ardeotis nigriceps a Houbaropsis bengalensis bengalensis, čímž by zařazení těchto druhů do přílohy I úmluvy nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

                     (10)

                     Na území Unie se nevyskytuje druh Ovis vignei, čímž by zařazení tohoto druhu do přílohy II úmluvy nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

                     (11)

                     Druh Panthera onca se v Unii vyskytuje pouze ve Francouzské Guyaně, která nespadá do oblasti působnosti směrnice Rady 92/43/EHS (2), jež se vztahuje pouze na evropské území členských států, na které se vztahuje Smlouva. Ochrana druhů ve Francouzské Guyaně, včetně druhu Panthera onca je zajištěna vnitrostátními právními předpisy. Zařazení tohoto druhu do přílohy I úmluvy by proto nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

                     (12)

                     Ptačí druh Diomedea antipodensis se v Unii nevyskytuje. Společná rybářská politika Unie a regulace rybolovu příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nabízí vhodné nástroje, kterými Unie přispívá k řízení jeho ochrany.Zařazení tohoto druhu do přílohy I úmluvy by proto nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

                     (13)

                     Společná rybářská politika Unie a regulace rybolovu příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nabízí vhodné nástroje, kterými Unie přispívá k řízení ochrany rybího druhu Carcharhinus longimanus. Kromě toho je rybolov a uchovávání tohoto druhu zakázáno podle nařízení Rady (EU) 2019/124 (3). Zařazení tohoto druhu do přílohy I úmluvy by proto nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

                     (14)

                     Nařízení Rady (EU) 2019/124 zakazuje rybolov a ponechávání si druhu Cetorhinus maximus, který je zařazen do přílohy I úmluvy, ale k jehož zařazení má Unie v současné době v platnosti výhradu. Odvolání této výhrady by proto nevyžadovalo žádnou změnu unijního práva.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Postoj, který má být jménem Unie zaujat na třináctém zasedání Konference smluvních stran, je tento:

                        a)

                        podpořit zařazení těchto druhů do přílohy I úmluvy:

                                    —

                                    Tetrax tetrax,

                                    —

                                    Elephas maximus indicus,

                                    —

                                    Panthera onca,

                                    —

                                    Ardeotis nigriceps,

                                    —

                                    Houbaropsis bengalensis bengalensis,

                                    —

                                    Diomedea antipodensis,

                                    —

                                    Carcharhinus longimanus,

                        b)

                        podpořit zařazení těchto druhů do přílohy II úmluvy:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                    Galeorhinus galeus,

                                    —

                                       Sphyrna zygaena (celosvětová populace),

                                    —

                                    Panthera onca,

                                    —

                                    Ovis vignei.

            Článek 2
            Komise sdělí depozitáři úmluvy jménem Unie odvolání své výhrady k zařazení druhu Cetorhinus maximus do přílohy I úmluvy.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 13. února 2020.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Rozhodnutí Rady 82/461/EHS ze dne 24. června 1982 o uzavření Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (Úř. věst. L 210, 19.7.1982, s. 10).

            (2)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

            (3)  Nařízení Rady (EU) 2019/124 ze dne 30. ledna 2019, kterým se pro rok 2019 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 29, 31.1.2019, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2020/245 ze dne 17. února 2020 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění uvedené dohody s výjimkou její hlavy II

text:
                  25.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 52/3

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2020/245
         ze dne 17. února 2020
         o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění uvedené dohody s výjimkou její hlavy II
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 8 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dohoda o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1) byla podepsána v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a prozatímně se provádí od 1. června 2018.

                     (2)

                     Články 362 a 363 dohody zřizují Radu partnerství a Výbor pro partnerství s cílem usnadnit fungování dohody.

                     (3)

                     Podle čl. 362 odst. 4 dohody přijme Rada partnerství svůj jednací řád a podle čl. 363 odst. 4 dohody stanoví Rada partnerství ve svém jednacím řádu povinnosti a způsob práce Výboru pro partnerství.

                     (4)

                     Za účelem zajištění účinného fungování dohody by měly být přijaty jednací řády Rady partnerství a Výboru pro partnerství.

                     (5)

                     V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2018/104 (2) může Rada partnerství v období prozatímního provádění dohody přijímat pouze rozhodnutí, na která se vztahuje působnost prozatímního provádění dohody, jak je stanovena v uvedeném rozhodnutí.

                     (6)

                     Podle čl. 364 odst. 2 dohody se Rada partnerství může rozhodnout zřídit ve zvláštních oblastech podvýbory a další orgány, které jí mohou být nápomocny při plnění jejích povinností. Rada partnerství dále ve svém jednacím řádu určí složení, povinnosti a způsob práce těchto podvýborů a dalších orgánů.

                     (7)

                     Rada partnerství má přijmout jednací řád Rady partnerství a jednací řády Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů.

                     (8)

                     Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě partnerství, neboť její rozhodnutí o přijetí jednacích řádů Rady partnerství, Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů a o sestavení seznamu podvýborů bude pro Unii závazné.

                     (9)

                     Postoj Unie v Radě partnerství by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Rady partnerství.

                     (10)

                     Toto rozhodnutí se netýká návrhu rozhodnutí Rady partnerství v rozsahu, v němž upravuje fungování subjektů zřízených na základě dohody podle její hlavy II, která obsahuje ustanovení týkající se společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, jež spadají do oblasti působnosti hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii. Cíl a obsah uvedených ustanovení je odlišný od cíle a obsahu ostatních ustanovení dohody o partnerství mezi stranami a je na uvedených ustanoveních nezávislý. Souběžně s tímto rozhodnutím bude přijato samostatné rozhodnutí týkající se návrhu rozhodnutí Rady partnerství v rozsahu, v němž upravuje fungování subjektů zřízených na základě dohody podle její hlavy II,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1

               1.   Postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění uvedené dohody s výjimkou její hlavy II, vychází z návrhu rozhodnutí Rady partnerství (3).

               2.   Zástupci Unie v Radě partnerství mohou přijmout drobné technické změny návrhu rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 17. února 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Úř. věst. L 23, 26.1.2018, s. 4.

            (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/104 ze dne 20. listopadu 2017 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 23, 26.1.2018, s. 1).

            (3)  Viz dokument ST 15226/19 přístupný na adrese: http://register.consilium.europa.eu.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2020/246 ze dne 17. února 2020 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění hlavy II uvedené dohody

text:
                  25.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 52/5

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2020/246
         ze dne 17. února 2020
         o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění hlavy II uvedené dohody
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy,ve spojení s čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem a čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dohoda o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1) byla podepsána v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a prozatímně se provádí od 1. června 2018.

                     (2)

                     Články 362 a 363 dohody zřizují Radu partnerství a Výbor pro partnerství s cílem usnadnit fungování dohody.

                     (3)

                     Podle čl. 362 odst. 4 dohody přijme Rada partnerství svůj jednací řád a podle čl. 363 odst. 4 dohody stanoví Rada partnerství ve svém jednacím řádu povinnosti a způsob práce Výboru pro partnerství.

                     (4)

                     Za účelem zajištění účinného fungování dohody by měly být přijaty jednací řády Rady partnerství a Výboru pro partnerství.

                     (5)

                     V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2018/104 (2) může Rada partnerství v období prozatímního provádění dohody přijímat pouze rozhodnutí, na která se vztahuje působnost prozatímního provádění dohody, jak je stanovena v uvedeném rozhodnutí.

                     (6)

                     Podle čl. 364 odst. 2 dohody se Rada partnerství může rozhodnout zřídit ve zvláštních oblastech podvýbory a další orgány, které jí mohou být nápomocny při plnění jejích povinností. Rada partnerství dále ve svém jednacím řádu určí složení, povinnosti a způsob práce těchto podvýborů a dalších orgánů.

                     (7)

                     Rada partnerství má přijmout jednací řád Rady partnerství a jednací řády Výboru pro partnerství, uvedených podvýborů a dalších orgánů.

                     (8)

                     Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě partnerství, neboť její rozhodnutí o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů bude pro Unii závazné.

                     (9)

                     Postoj Unie v Radě partnerství by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Rady partnerství.

                     (10)

                     Toto rozhodnutí se týká návrhu rozhodnutí Rady partnerství v rozsahu, v němž upravuje fungování subjektů zřízených na základě dohody podle její hlavy II, která obsahuje ustanovení týkající se společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, jež spadají do oblasti působnosti hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii . Cíl a obsah těchto ustanovení je odlišný od cíle a obsahu ostatních ustanovení dohody o partnerství mezi stranami a je na uvedených ustanoveních nezávislý. Souběžně s tímto rozhodnutím bude přijato samostatné rozhodnutí týkající se návrhu rozhodnutí Rady partnerství v rozsahu, v němž upravuje fungování subjektů zřízených na základě dohody podle jejích ostatních ustanovení,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1

               1.   Postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě partnerství zřízené Dohodou o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu Rady partnerství a jednacích řádů Výboru pro partnerství, podvýborů a dalších orgánů zřizovaných Radou partnerství a o sestavení seznamu podvýborů, za účelem provádění hlavy II dohody, vychází z návrhu rozhodnutí Rady partnerství. (3)

               2.   Zástupci Unie v Radě partnerství mohou přijmout drobné technické změny návrhu rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 17. února 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Úř. věst. L 23, 26.1.2018, s. 4.

            (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/104 ze dne 20. listopadu 2017 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 23, 26.1.2018, s. 1).

            (3)  Viz dokument ST 15226/19 na adrese: http://register.consilium.europa.eu.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2020/255 ze dne 17. února 2020 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie

text:
                  26.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 55/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2020/255
         ze dne 17. února 2020
         o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2018/1152 (2) byla podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu.

                     (2)

                     Cílem této dohody je sladění dvoustranných dohod mezi 27 členskými státy a Čínskou lidovou republikou o leteckých službách s právem Unie.

                     (3)

                     Dohoda by měla být schválena jménem Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie (3).

            Článek 2
            Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle čl. 6 odst. 1 dohody (4).

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 17. února 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Souhlas ze dne 15. ledna 2020 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

            (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/1152 ze dne 26. června 2018 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a vládou Čínské lidové republiky o některých aspektech leteckých služeb jménem Unie (Úř. věst. L 210, 21.8.2018, s. 1).

            (3)  Viz strana 3 v tomto čísle Úředního věstníku.

            (4)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/251 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/905 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu

text:
                  26.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 54/5

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2020/251
         ze dne 25. února 2020,
         kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/905 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 8. prosince 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/819/SZBP (1) o jmenování pana Alexandera RONDOSE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro oblast Afrického rohu.

                     (2)

                     Dne 25. června 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/905 (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU pro oblast Afrického rohu. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 29. února 2020.

                     (3)

                     Mandát zvláštního zástupce EU pro oblast Afrického rohu by měl být prodloužen o další období šesti měsíců a měla by být stanovena nová finanční referenční částka na období od 1. března 2020 do 31. srpna 2020.

                     (4)

                     Zvláštní zástupce EU pro oblast Afrického rohu bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí (SZBP) 2018/905 se mění takto:

                        1)

                        v článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „1.   Mandát pana Alexandera RONDOSE jako zvláštního zástupce EU pro oblast Afrického rohu se prodlužuje do 31. srpna 2020. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.“;

                        2)

                        v čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2020 do 31. srpna 2020 činí 1 400 000 EUR.“;

                        3)

                        v článku 14 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Do 15. června 2020 předloží zvláštní zástupce EU závěrečnou souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Použije se ode dne 1. března 2020.

            V Bruselu dne 25. února 2020.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Rozhodnutí Rady 2011/819/SZBP ze dne 8. prosince 2011 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu (Úř. věst. L 327, 9.12.2011, s. 62).

            (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/905 ze dne 25. června 2018 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Afrického rohu (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 16).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/252 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/904 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii

text:
                  26.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 54/7

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2020/252
         ze dne 25. února 2020,
         kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/904 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 15. dubna 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/598 (1) o jmenování pana Petera BURIANA zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro Střední Asii.

                     (2)

                     Dne 25. června 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/904 (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU pro Střední Asii. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 29. února 2020.

                     (3)

                     Mandát zvláštního zástupce EU pro Střední Asii by měl být prodloužen o další období dvanácti měsíců a měla by být stanovena nová finanční referenční částka na období od 1. března 2020 do 28. února 2021.

                     (4)

                     Zvláštní zástupce EU pro Střední Asii bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí (SZBP) 2018/904 se mění takto:

                        1)

                        článek 1 se nahrazuje tímto:

                           „Článek 1
                           Zvláštní zástupce Evropské unie
                           Mandát pana Petera BURIANA jako zvláštního zástupce EU pro Střední Asii se prodlužuje do 28. února 2021. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.“;

                        2)

                        v čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2020 do 28. února 2021 činí 1 170 000 EUR.“;

                        3)

                        v článku 14 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Do 30. listopadu 2020 předloží zvláštní zástupce EU závěrečnou souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Použije se ode dne 1. března 2020.

            V Bruselu dne 25. února 2020.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/598 ze dne 15. dubna 2015 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii (Úř. věst. L 99, 16.4.2015, s. 25).

            (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/904 ze dne 25. června 2018 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/253 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/906 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu

text:
                  26.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 54/9

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2020/253
         ze dne 25. února 2020,
         kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/906 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 7. prosince 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/2274 (1) o jmenování pana Ángela LOSADY FERNÁNDEZE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro oblast Sahelu.

                     (2)

                     Dne 25. června 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/906 (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 29. února 2020.

                     (3)

                     Mandát zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu by měl být prodloužen o další období dvanácti měsíců a měla by být stanovena nová finanční referenční částka na období od 1. března 2020 do 28. února 2021.

                     (4)

                     Zvláštní zástupce EU pro oblast Sahelu bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí (SZBP) 2018/906 se mění takto:

                        1)

                        v článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „1.   Mandát pana Ángela LOSADY FERNÁNDEZE jako zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu se prodlužuje do 28. února 2021. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.“;

                        2)

                        v čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2020 do 28. února 2021 činí 1 600 000 EUR.“;

                        3)

                        v článku 14 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Do 30. listopadu 2020 předloží zvláštní zástupce EU závěrečnou souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Použije se ode dne 1. března 2020.

            V Bruselu dne 25. února 2020.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/2274 ze dne 7. prosince 2015 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (Úř. věst. L 322, 8.12.2015, s. 44).

            (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/906 ze dne 25. června 2018 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 22).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/254 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/907 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii

text:
                  26.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 54/11

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2020/254
         ze dne 25. února 2020,
         kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/907 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 13. listopadu 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/2071 (1) o jmenování pana Toiva KLAARA zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii.

                     (2)

                     Dne 25. června 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/907 (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 29. února 2020.

                     (3)

                     Mandát zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii by měl být prodloužen o další období dvanácti měsíců a měla by být stanovena nová finanční referenční částka na období od 1. března 2020 do 28. února 2021.

                     (4)

                     Zvláštní zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí (SZBP) 2018/907 se mění takto:

                        1)

                        článek 1 se nahrazuje tímto:

                           „Článek 1

                           Zvláštní zástupce Evropské unie
                           Mandát pana Toiva KLAARA jako zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii se prodlužuje do 28. února 2021. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.“;

                        2)

                        v čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2020 do 28. února 2021 činí 2 900 000 EUR.“;

                        3)

                        v článku 14 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                        „Do 30. listopadu 2020 předloží zvláštní zástupce EU závěrečnou souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Použije se ode dne 1. března 2020.

            V Bruselu dne 25. února 2020.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2071 ze dne 13. listopadu 2017 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii (Úř. věst. L 295, 14.11.2017, s. 55).

            (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/907 ze dne 25. června 2018 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii (Úř. věst. L 161, 26.6.2018, s. 27).


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/264 ze dne 27. listopadu 2019 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2020

text:
                  27.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 58/49

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2020/264
         ze dne 27. listopadu 2019
         o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2020
         EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (1), a zejména na čl. 4a odst. 4 uvedeného nařízení,
         s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 11 této dohody,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.

                     (2)

                     Fond nesmí překročit maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), kterou stanoví článek 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Ustanovení čl. 4a odst. 4 nařízení (ES) č. 2012/2002 stanoví, že kdykoli je to nutné pro zajištění včasné dostupnosti rozpočtových zdrojů, lze z fondu uvolnit prostředky do výše 50 000 000 EUR na výplaty záloh, přičemž odpovídající prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.

                     (4)

                     K zajištění včasné dostupnosti dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2020 by měla být z fondu uvolněna částka ve výši 50 000 000 EUR na výplaty záloh.

                     (5)

                     K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2020,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje částka ve výši 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby určená na výplatu záloh.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se od 1. ledna 2020.

            Ve Štrasburku dne 27. listopadu 2019.

                  Za Evropský parlament

                  předseda

               D.M. SASSOLI

                  Za Radu

                  předsedkyně

               T. TUPPURAINEN

            (1)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

            (2)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

            (3)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2020/265 ze dne 27. listopadu 2019 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

text:
                  27.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 58/51

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2020/265
         ze dne 27. listopadu 2019
         o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami
         EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (1), a zejména na článek 12 této dohody,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.

                     (2)

                     Strop pro roční částku, která je k dispozici pro nástroj pružnosti, činí 600 000 000 EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2), navýšené případně o propadlé částky poskytnuté v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného článku.

                     (3)

                     Za účelem řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami je nutné urychleně uvolnit další, významné částky na financování příslušných opatření.

                     (4)

                     Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) je nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 o částku ve výši 778 074 489 EUR nad rámec stropu okruhu 3 za účelem financování opatření v oblasti migrace, uprchlické krize a bezpečnosti.

                     (5)

                     Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.

                     (6)

                     Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2020,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1

               1.   Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 778 074 489 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství).
               Částka uvedená v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami.

               2.   Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:

                           a)

                           407 402 108 EUR v roce 2020;

                           b)

                           312 205 134 EUR v roce 2021;

                           c)

                           42 336 587 EUR v roce 2022;

                           d)

                           16 130 660 EUR v roce 2023;

                     Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Použije se ode dne 1. ledna 2020.
            Ve Štrasburku dne 27. listopadu 2019.

                  Za Evropský parlament

                  předseda

               D. M. SASSOLI

                  Za Radu

                  předsedkyně

               T. TUPPURAINEN

            (1)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

            (2)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/266 ze dne 25. února 2020 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o nové dohodě o partnerství

text:
                  27.2.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 58/53

         ROZHODNUTÍ RADY (EU, Euratom) 2020/266
         ze dne 25. února 2020
         o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o nové dohodě o partnerství
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 3 a 4 této Smlouvy,
         s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 101 této smlouvy,
         s ohledem na doporučení Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 1. února 2020 Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) vystoupilo z Evropské unie.

                     (2)

                     Podmínky vystoupení jsou stanoveny v Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii (1) (dále jen „dohoda o vystoupení“), sjednané a uzavřené v souladu s článkem 50 Smlouvy o Evropské unii.

                     (3)

                     Dohoda o vystoupení vstoupila v platnost dne 1. února 2020 a stanoví přechodné období, během něhož se právo Unie uplatňuje na Spojené království a ve Spojeném království v souladu s uvedenou dohodou. Toto období skončí dne 31. prosince 2020, ledaže smíšený výbor zřízený dohodou o vystoupení přijme před dnem 1. července 2020 jediné rozhodnutí o prodloužení přechodného období až o 1 nebo 2 roky.

                     (4)

                     Evropská rada v pokynech ze dne 23. března 2018 znovu prohlásila, že Unie je odhodlána dosáhnout v budoucnu se Spojeným královstvím co možná nejbližšího partnerství. V souladu s uvedenými pokyny by se takové partnerství mělo vztahovat na obchod i hospodářskou spolupráci, ale také na jiné oblasti, zejména pokud jde o boj proti terorismu a mezinárodní trestné činnosti, jakož i o bezpečnost, obranu a zahraniční politiku. Evropská rada uvedené pokyny stanovila za účelem zahájení jednání o celkovém pojetí rámce budoucích vztahů, jež mělo být rozvedeno v politickém prohlášení připojeném k dohodě o vystoupení a na nějž tato dohoda odkazuje.

                     (5)

                     Politické prohlášení, jež bylo připojeno k dohodě o vystoupení, stanoví rámec budoucích vztahů mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím (2) (dále jen „politické prohlášení“). V prohlášení se stanoví parametry ambiciózního, rozsáhlého, hlubokého a flexibilního partnerství v oblasti obchodu a hospodářské spolupráce, s komplexní a vyváženou dohodou o volném obchodu jakožto ústřední složkou, a dále v oblasti vymáhání práva a trestního soudnictví, zahraniční politiky, bezpečnosti a obrany a v širších oblastech spolupráce.

                     (6)

                     Článek 184 dohody o vystoupení stanoví, že Unie a Spojené království mají vynaložit veškeré úsilí, aby v dobré víře a při plném respektování svých právních řádů podnikly kroky nezbytné k rychlému vyjednání dohod upravujících jejich budoucí vztah tak, jak je uvedeno v politickém prohlášení, a k provedení příslušných postupů nezbytných k ratifikaci nebo uzavření těchto dohod za účelem zajištění toho, aby se tyto dohody v co největším rozsahu použily od konce přechodného období.

                     (7)

                     Evropská rada v závěrech ze dne 13. prosince 2019 znovu potvrdila, že si budoucí vztahy se Spojeným královstvím přeje vytvořit co nejužší v souladu s politickým prohlášením a při dodržení dříve dohodnutých pokynů Evropské rady, jakož i učiněných prohlášení, zejména prohlášení z 25. listopadu 2018. Evropská rada především znovu prohlásila, že budoucí vztahy se Spojeným královstvím budou muset být založeny na rovnováze práv a povinností a budou muset zajistit rovné podmínky pro obě strany. Evropská rada uvítala rozhodnutí Komise jmenovat pro účely jednání o těchto budoucích vztazích opět pana Michela Barniera a vyzvala Komisi, aby předložila Radě návrh komplexního mandátu pro budoucí vztahy se Spojeným královstvím neprodleně po jeho vystoupení. Evropská rada uvedla, že jednání bude bedlivě sledovat a schválí podle potřeby další obecné politické směry.

                     (8)

                     Měla by proto být zahájena jednání s cílem uzavřít novou dohodu o partnerství se Spojeným královstvím. Komise by měla být jmenována vyjednavačem Unie. V záležitostech společné zahraniční a bezpečnostní politiky Komise povede jednání v dohodě s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Komise se zmocňuje k zahájení jednání o nové dohodě o partnerství se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska.

            Článek 2
            Komise je jmenována vyjednavačem Unie.

            Článek 3
            Jednání jsou vedena v konzultaci s Pracovní skupinou pro Spojené království a v souladu se směrnicemi obsaženými v dodatku, při zohlednění případných směrnic, které může Rada následně pro Komisi vydat.

            Článek 4
            Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

            V Bruselu dne 25. února 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

            (2)  Úř. věst. C 34, 31.1.2020, s. 1.