title: 2005/539/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 12. dubna 2005 o udělení absolutoria řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003

text:
               27.7.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 196/68

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 12. dubna 2005
   o udělení absolutoria řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003
   (2005/539/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi střediska (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6858/2005 – C6-0075/2005),
   s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této Smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení a na nařízení Rady (ES) č. 1655/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání a zrušuje nařízení (EHS) č. 1416/76 (3), a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),

               1.

               uděluje absolutorium řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;

               2.

               uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            předseda

         Julian PRIESTLEY

            generální tajemník

      (1)  Úř. věst. C 324, 30.12.2004, s. 53.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 41.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

      o připomínkách připojených k rozhodnutí o udělení absolutoria řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003
      EVROPSKÝ PARLAMENT,
      s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi střediska (1),
      s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6858/2005 – C6-0075/2005),
      s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této Smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení a na nařízení Rady (ES) č. 1655/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání a zrušuje nařízení (EHS) č. 1416/76 (3) a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
      s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
      s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
      s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že Evropský účetní dvůr (EÚD) ve výše zmíněné specifické zprávě uvedl, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka sestavená za rozpočtový rok k 31. prosinci 2003 je spolehlivá a související operace jsou ve svém souhrnu zákonné a řádné;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že dne 21. dubna 2004 Evropský parlament udělil absolutorium (5) řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2002 a že v doprovodném usnesení k rozhodnutí o udělení absolutoria mimo jiné:

                              —

                              vyzval středisko k pokračování již započaté spolupráce s Evropskou nadací odborného vzdělávání (ETF),

                              —

                              vybídl středisko k pokračování v jeho snahách směřujících k vytvoření kapacity interního auditu a dodržování standardů vnitřní kontroly,

            1.   bere na vědomí následující údaje obsažené v účetnictví Střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtové roky 2003 a 2002;
      Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Commission subsidies

                  14 500

                  12 135

                  Revenue from previous financial years

                  0

                  25

                  Miscellaneous revenue

                  3

                  3

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  792

                  333

                  Financial revenue

                  0

                  50

                  Total revenue (a)

                  15 295

                  12 546

                  Budgetary expenditure for the financial year

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  7 554

                  7 570

                  Appropriations carried over

                  443

                  298

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  778

                  767

                  Appropriations carried over

                  358

                  345

                  Operating activities — Title III of the budget (except for assigned revenue)

                  Payments

                  2 381

                  2 491

                  Appropriations carried over

                  3 138

                  2 189

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  Payments

                  546

                  0

                  Appropriations carried over

                  246

                  187

                  Total expenditure (b)

                  15 444

                  13 847

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  – 149

                  – 1 301

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 545

                  532

                  Appropriations carried over and cancelled

                  399

                  215

                  Sums for reuse from the previous financial year not used

                  10

                  8

                  Refunds to the Commission

                  – 716

                  0

                  Exchange rate differences

                  8

                  1

                  Balance for the financial year

                  – 993

                  – 545

                     Source: information supplied by the Centre. This table summarises the data provided by the Centre in its own accounts.

            2.   bere na vědomí zjištění EÚD ohledně způsobu, jímž středisko přistupuje k restrikcím podrobeným postupům pro udělování zakázek, a rovněž odpověď střediska; očekává, že středisko vynaloží další úsilí ke zlepšení prezentace těchto výsledků transparentním způsobem, prostřednictvím dodržování příslušných pravidel;
      3.   bere na vědomí zjištění Účetního dvora, pokud jde o nedokončení střediskem ohlášených úprav jeho finanční organizace; vyzývá středisko, aby tyto změny dokončilo a zavedlo v průběhu roku 2005; očekává, že středisko bude informovat příslušný výbor Parlamentu o dokončení procesu změn;
      4.   vítá spolupráci mezi střediskem a Evropskou nadací odborného vzdělávání (ETF) při přípravě přistupujících zemí na jejich zapojení do činnosti střediska po rozšíření; zaujal stanovisko, že tato komplementární činnost by měla pokračovat a podle potřeby být rozšiřována;
      5.   očekává, že středisko bude od nynějška do svého souhrnného rozpočtu zařazovat dotace a příspěvky nečlenských zemí v souladu se zjištěním EÚD;
      6.   očekává, že středisko bude posilovat transparentnost svého postupu v oblasti náboru pracovníků, zvláště zpřehledněním kritérií ex ante pro zařazování do výběru;
      7.   vítá začlenění konceptu rovnosti pohlaví do personální politiky střediska a vybízí středisko k dalšímu rozvíjení a pravidelnému vyhodnocování těchto politik, aby bylo zabezpečeno jejich zavedení;
      8.   vyjadřuje politování nad tím, že ve vrcholných řídících pozicích střediska převládají muži, a naléhavě žádá středisko, aby v tomto směru zvýšilo vyváženost;
      9.   vítá strategii střediska v oblasti informací a komunikace, zejména jeho soustředění na otevřenost a přístupnost pro občany.
      Obecné poznámky adresované Komisi a agenturám

                  10.

                  připomíná svůj postoj, že zatímco podporoval úsilí Komise vytvořit omezený počet modelů alespoň pro budoucí „regulační“ agentury, dospěl k názoru, že struktura současných i budoucích agentur zasluhuje důkladné posouzení na interinstitucionální úrovni; rovněž zdůrazňuje, že by dříve, než Komise stanoví rámcové podmínky pro využívání regulačních agentur, měla interinstitucionální dohoda upřesnit společné obecné zásady; mělo by se tak stát dříve, než bude vytyčen harmonizovaný rámec pro strukturu těchto agentur;

                  11.

                  bere na vědomí postoj Komise (6) ohledně delegování odpovědnosti za výkon úkolů na subjekty, včetně agentur, které působí mimo základní správní rámec Komise; podle jeho názoru to však není odpovědí na výzvu Parlamentu k podrobnému posouzení struktury stávajících agentur na interinstitucionální úrovni; vyzývá proto Komisi, aby podala objasnění k této poznámce i k budoucí souhrnné interinstitucionální dohodě o nových opatřeních, která budou zavedena v rámci finančního výhledu nebo souběžně s ní (7);

                  12.

                  vyzývá Komisi, aby organizačně zajistila a ve střednědobém termínu, např. ve standardním tříletém cyklu, provedla průřezovou analýzu provedených hodnocení jednotlivých agentur s cílem:

                              a)

                              dospět k závěrům, pokud jde o soudržnost činnosti agentur s politikami EU obecně a o součinnosti, které již existují nebo které budou mezi agenturami a útvary Komise teprve rozvíjeny, a o to, jak se vyvarovat jejich překrývání;

                              b)

                              vyhodnotit v širším evropském kontextu přínos agentur v jejich příslušných oblastech a také to, jak významně, efektivně a účelně provádějí agentury politiky EU nebo k nim přispívají;

                              c)

                              zjistit, jaký význam má činnost agentur pro přiblížení a zpřístupnění EU občanům a pro její zviditelnění, a zvyšovat tento význam;

                  13.

                  očekává, že taková celková analýza bude k dispozici do konce roku 2005, aby tak bylo pokryto tříleté období od data zavedení nového finančního nařízení a z toho plynoucího nového rámce systému agentur;

                  14.

                  vyzývá agentury, aby se na tomto procesu aktivně podílely a aby spolupracovaly s Komisí a poskytovaly nezbytné údaje o otázkách, které považují za podstatné pro své fungování, poslání, působnost a potřeby, jakož i o jakékoli záležitosti, která by mohla pomoci zlepšit celý postup udělování absolutoria, s cílem přispět k úspěchu tohoto procesu a zvýšit kontrolovatelnost a průhlednost těchto agentur; vyzývá agentury, aby předkládaly tyto údaje rovněž jeho příslušným výborům;

                  15.

                  vyzývá Komisi, aby souběžně s tímto úkolem předložila nejpozději do konce roku 2005 návrhy změn v aktech, kterými se zřizují současné agentury, mimo jiné s cílem optimalizovat její vztahy s agenturami; cílem těchto návrhů by měl být:

                              a)

                              rozvoj komunikace mezi Komisí a agenturami;

                              b)

                              navázání nebo rozšíření spolupráce při určování, jaké potřeby mají agentury pokrývat, jaké mají mít cíle, co má být výsledkem jejich činnosti a jakým způsobem mají svých cílů dosahovat, a při stanovování standardů monitoringu a kritérií pro hodnocení;

                              c)

                              rozšiřování doplňujících aktivit, zdokonalování organizace nezbytných zdrojů a jejich účinné přidělování, aby přinesly výsledky, a dále formulování komunikační strategie k šíření těchto výsledků;

                  16.

                  zdůrazňuje, že před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o návrhu na zřízení nové agentury musí Komise přísně zhodnotit, zda je agentura potřebná a jaký bude mít přínos, přičemž musí přihlédnout ke stávajícím strukturám, zásadám subsidiarity a rozpočtové zdrženlivosti a zjednodušení postupů;

                  17.

                  očekává, že Komise urychleně předloží obecné směry personální politiky agentur, u nichž Parlament požadoval, aby je Komise předložila do konce rozpočtového procesu pro rok 2005;

            Obecné poznámky adresované agenturám

                  18.

                  očekává, že od nynějška mu bude každá z agentur předkládat souhrnnou zprávu o auditech vykonaných interním auditorem, o jeho doporučeních a opatřeních, která byla na základě těchto doporučení přijata v souladu s čl. 72 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002;

                  19.

                  vyzývá agentury, aby dále usilovaly o správné uplatňování služebního řádu a pravidel platných pro ostatní zaměstnance, pokud jde o jejich vlastní personál (náborová řízení a příslušná přijatá rozhodnutí, osobní složky, výpočet odměn a dalších nároků, politika kariérního postupu, procento volných míst, kvóty pro dodržování rovnosti pohlaví atd.);

                  20.

                  bere na vědomí, že příslušné procentuální zastoupení mužů a žen v celkové skladbě pracovníků agentur obecně naznačuje, že v zastoupení mužů a žen existuje nerovnováha; vyjadřuje politování nad tím, že muži tvoří zhruba jednu třetinu pracovníků a že jsou zastoupeni v nadměrném počtu na vysokých pozicích, zatímco ženy jsou obecně zastoupeny v nadměrném počtu na nízkých pozicích; očekává, že agentury přijmou okamžitá a účinná opatření k nápravě této situace;

                  21.

                  vybízí agentury, aby zajistily, že všechna příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES ze dne 23. září 2002, kterou se mění směrnice Rady 76/207/EHS o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání, a o pracovní podmínky (8), budou zakotvena do jejich příslušných personálních politik;

                  22.

                  očekává, že agentury v reakci na příslušná zjištění Evropského účetního dvora budou plně dodržovat zásady stanovené ve finančním nařízení, a to zejména zásady jednotnosti a rozpočtové přesnosti; vyzývá agentury, které tak dosud nečinily, aby plnily požadavky finančního nařízení na účetní záležitosti a aby dále zdokonalovaly své postupy, pokud se jedná o vnitřní řízení a kontrolu s cílem zvýšit svou zodpovědnost, průhlednost a evropskou přidanou hodnotu;

                  23.

                  vybízí agentury, zvláště ty, jejichž aktivity mají styčné body s činností nebo posláním jiných agentur, aby posilovaly vzájemnou spolupráci a tím vytvářely možnosti pro rozvoj součinností; vyzývá je k tomu, aby ve vhodných případech tuto spolupráci formalizovaly zvláštními dohodami (společná prohlášení, dohody o spolupráci, rozhodnutí o společném plánování a opatření/programy, které se vzájemně doplňují), aby se jejich činnost nepřekrývala, aby výsledky činnosti jednotlivých agentur byly jednoznačně identifikovatelné a aby společná činnost maximálně zvyšovala přidané hodnoty a význam činnosti agentur; očekává, že o této problematice bude pravidelně informován;

                  24.

                  obrací se na agentury, aby věnovaly zvláštní pozornost postupům udělování a řízení zakázek, vyzývá je k přijetí přiměřených opatření v oblasti jejich administrativní struktury, s cílem posilovat vnitřní kontrolní postupy, komunikační kanály a řízení; zastává stanovisko, že těmito opatřeními mohou být, bude-li to vhodné a proveditelné, také zřízeny specializované útvary pověřené úkolem poskytovat na základě analýzy rizik poradenství v oblasti optimální přípravy postupů udělování zakázek, dohledu a eventuelně návazných opatření; vyzývá Komisi a EÚD, aby v tomto ohledu posilovaly spolupráci s agenturami;

                  25.

                  bere na vědomí obtíže, o nichž se zmiňovali někteří ředitelé, zejména ředitelé „nově vytvořených“ agentur, pokud se jedná o jejich dodržování časového rozvrhu a lhůt pro předkládání výkazů, které stanoví finanční nařízení; vzhledem k chystané revizi finančního nařízení, k níž má dojít v roce 2005, vyzývá ředitele těchto agentur, aby o obtížích, s nimiž se dosud setkali, informovali Rozpočtový výbor a Výbor pro rozpočtovou kontrolu, aby mohly být vzaty v úvahu v rámci této revize; očekává, že ředitelé předloží konkrétní návrhy alternativních úprav termínů, které budou nejlépe vyhovovat jejich provozním požadavkům, přičemž budou dodrženy závazky agentur předkládat výkazy stanovené ve finančním nařízení;

                  26.

                  bere na vědomí pozitivní reakci ředitelů agentur na výzvu parlamentního výboru odpovědného za přípravu absolutoria k zavedení přesnějšího systému komunikace, zejména pokud jde o předávání dokumentů v rámci povinností agentur předkládat výkazy tomuto výboru; domnívá se, že lepší organizace této komunikace posílí jeho spolupráci s agenturami a prohloubí demokratickou kontrolu;

                  27.

                  vyzývá ředitele agentur, aby od nynějška připojovali k výroční zprávě o činnosti, předkládané spolu s finančními a manažerskými výkazy, rovněž prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací podobné prohlášení, jež podepisuje generální ředitel Komise;

                  28.

                  vyzývá agentury, aby vypracovaly komplexní strategii komunikace, která se bude zabývat potřebou zpřístupnit vhodnou formou výsledky jejich práce široké veřejnosti nad rámec prezentace těchto výsledků orgánům EU, příslušným službám členských států, odborníkům, partnerům nebo konkrétním příjemcům; pokud se jedná o vypracování této strategie; vybízí agentury, aby posílily vzájemnou spolupráci a aby si vyměňovaly informace o nejlepší praxi zaměřené na dosažení tohoto cíle; očekává, že agentury budou před nejbližším rozhodováním o udělení absolutoria řádně informovat jeho příslušné výbory o pokroku, který nastal při formulování této strategie, aby zajistily efektivní a včasné sledování jejich činností;

            Obecné poznámky adresované EÚD a agenturám

                  29.

                  vítá iniciativu EÚD, který bude připojovat ke svým specifickým zprávám o agenturách tabulku se souhrnem údajů o působnosti, řízení, dostupných zdrojích a produktech/výstupu příslušné agentury; zastává stanovisko, že se tím zvyšuje přehlednost a průhlednost činnosti těchto subjektů Společenství a zároveň je tak ve vhodných případech zabezpečována užitečná srovnávací základna, která napomůže vytvořit harmonizovaný rámec pro agentury, který Parlament požadoval;

                  30.

                  vyzývá EÚD a agentury k prohlubování vzájemné spolupráce s cílem rozvíjet postupy a technické nástroje ke zdokonalení řádného řízení veškerých rozpočtových a finančních záležitostí, a zavést metodiku, která připraví základnu pro pozitivní absolutorium za provedení rozpočtu od samého počátku procesu; očekává, že bude pravidelně informován o dosaženém pokroku a uplatňování správné praxe;

                  31.

                  obrací se na EÚD a agentury, aby posílily průhlednost kontradiktorního postupu před vydáním konečné zprávy EÚD, aby tím byly vyloučeny rozpory a nejednoznačnosti, které mohou ohrožovat důvěryhodnost celého úkolu; v tomto ohledu vyzývá EÚD a Komisi, aby navrhly reálný způsob aktualizace údajů o dosažených zlepšeních a také o odhalených problémech, a to od doby prvního projednávání přípravné zprávy EÚD do doby rozhodnutí o udělení či neudělení absolutoria, s cílem podat co nejpřesnější obraz situace v agenturách.

         (1)  Úř. věst. C 324, 30.12.2004, s. 53.

         (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 41.

         (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  Úř. věst. L 330, 4.11.2004, s. 34.

         (6)  Jak uvedeno v příloze 1 sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Budování naší společné budoucnosti, politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007–2013“, (KOM(2004) 0101, s. 38).

         (7)  Viz příloha následné zprávy Komise o následných krocích po absolutoriích za rok 2002 (KOM(2004) 0648, s. 108).

         (8)  Úř. věst. L 269, 5.10.2002, s. 15.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie

text:
               19.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 282/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1841
   ze dne 5. října 2016
   o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), která se konala v Paříži ve dnech 30. listopadu až 12. prosince 2015, bylo přijato znění dohody o posílení celosvětové reakce na změnu klimatu.

               (2)

               Pařížská dohoda byla podepsána dne 22. dubna 2016 v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/590. (2)

               (3)

               Pařížská dohoda vstoupí v platnost třicátým dnem ode dne, kdy své listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení uloží nejméně 55 smluvních stran UNFCCC, jež podle odhadu celkem odpovídají alespoň za 55 % celkových emisí skleníkových plynů. Mezi strany UNFCCC patří Unie a její členské státy. Ve svých závěrech ze dne 18. března 2016 Evropská rada zdůraznila, že je třeba, aby Unie a její členské státy uzavřely Pařížskou dohodu co nejdříve a včas, tak aby ke dni, kdy vstoupí v platnost, byly jejími stranami.

               (4)

               Pařížská dohoda nahrazuje přístup ustavený Kjótským protokolem z roku 1997.

               (5)

               Pařížská dohoda stanoví mimo jiné dlouhodobý cíl v souladu s cílem udržet globální nárůst teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5 °C. V zájmu dosažení tohoto cíle smluvní strany připraví, oznámí a budou zachovávat po sobě jdoucí vnitrostátně stanovené příspěvky.

               (6)

               Podle Pařížské dohody mají smluvní strany počínaje rokem 2023 provádět každých pět let celkové hodnocení na základě nejnovějších vědeckých poznatků a stavu provádění k danému dni, jehož účelem bude sledovat dosažený pokrok a zvažovat snížení emisí, přizpůsobení a poskytovanou podporu, a následný příspěvek každé smluvní strany má představovat pokrok vůči stávajícímu příspěvku dané smluvní strany a odrážet její nejvyšší ambice.

               (7)

               V závěrech Evropské rady z 23. a 24. října 2014 týkajících se rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 byl schválen závazný cíl dosáhnout do roku 2030 v rámci celého hospodářství ve srovnání s rokem 1990 alespoň 40 % snížení domácích emisí skleníkových plynů. Dne 6. března 2015 Rada přijala tento příspěvek Unie a jejích členských států jako jejich zamýšlený vnitrostátně stanovený příspěvek, který byl předložen sekretariátu UNFCCC.

               (8)

               Komise ve svém sdělení připojeném k návrhu o podpisu Pařížské dohody jménem Unie zdůraznila, že globální přechod na čistou energii si žádá změny investičního jednání a pobídek v celém spektru politik. Klíčovou prioritou Unie je vytvořit odolnou energetickou unii, jež bude svým občanům zajišťovat bezpečnou, udržitelnou, konkurenceschopnou a cenově dostupnou energii. Aby toho bylo možné dosáhnout, je nutné pokračovat v ambiciózních opatřeních v oblasti klimatu a zajistit pokrok v dalších aspektech energetické unie.

               (9)

               Rada ve svých závěrech ze dne 18. září 2015 potvrdila, že Unie a její členské státy mají v úmyslu jednat v rámci Pařížské dohody společně, a uvítala záměr Norska a Islandu podílet se na tomto společném postupu.

               (10)

               Bude včas dohodnut společný postup Unie a jejích členských států, který se bude týkat příslušné úrovně emisí přidělené Unii a jejím členským státům.

               (11)

               Podle čl. 4 odst. 16 Pařížské dohody je třeba o takovém společném postupu, včetně úrovně emisí přidělené každé smluvní straně v příslušném časovém období, informovat sekretariát.

               (12)

               Pařížská dohoda je v souladu s environmentálními cíli Unie uvedenými v článku 191 Smlouvy, konkrétně s cíli zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, ochrany lidského zdraví a podpory opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boje proti změně klimatu.

               (13)

               Pařížská dohoda a prohlášení o pravomoci by tedy měly být schváleny jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pařížská dohoda přijatá dne 12. prosince 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu se schvaluje jménem Unie.
   Znění Pařížské dohody je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Prohlášení o pravomoci připojené k tomuto rozhodnutí se rovněž schvaluje jménem Unie.
   Článek 2
   Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie listinu o ratifikaci spolu s prohlášením o pravomoci v souladu s čl. 20 odst. 1 Pařížské dohody u generálního tajemníka Organizace spojených národů.
   Článek 3
   1.   Členské státy se vynasnaží přijmout nezbytné kroky, aby své listiny o ratifikaci uložily současně s Unií nebo co nejdříve poté.
   2.   Členské státy informují Komisi o svých rozhodnutích o ratifikaci Pařížské dohody či, podle okolností, o pravděpodobném datu dokončení nezbytných kroků.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po jeho přijetí.

      V Bruselu dne 5. října 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Souhlas ze dne 4. října 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/590 ze dne 11. dubna 2016 o podpisu Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 103, 19.4.2016, s. 1).


title: Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ze dne 16. prosince 2015 o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky příslušnými orgány, pro vydávání stanovisek a doporučení ze strany ESRB a o zrušení rozhodnutí ESRB/2014/2 (ESRB/2015/4)

text:
               12.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 97/28

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 16. prosince 2015
   o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky příslušnými orgány, pro vydávání stanovisek a doporučení ze strany ESRB a o zrušení rozhodnutí ESRB/2014/2
   (ESRB/2015/4)
   (2016/C 97/12)
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na článek 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na článek 458 tohoto nařízení,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (3), a zejména na články 133, 134, 138 a 139 této směrnice,
   s ohledem na doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/1 ze dne 11. prosince 2015 o uznávání a stanovení sazeb proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči třetím zemím (4), a zejména na jeho doporučení A, doporučení B(3) a doporučení C,
   s ohledem na doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (5), a zejména na jeho doporučení B až D,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (6), a zejména na článek 6 tohoto jednacího řádu,
   S ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/3 ze dne 11. prosince 2015 o hodnocení významnosti třetích zemí pro bankovní systém Unie v souvislosti s uznáváním a stanovením sazeb proticyklické kapitálové rezervy (7), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) odpovídá za makroobezřetnostní dohled v Unii. V této souvislosti je cílem ESRB přispívat k předcházení nebo zmírňování systémových rizik pro finanční stabilitu v Unii včetně rizik pocházejících ze zemí mimo Unii. V rámci tohoto úkolu ESRB usiluje o to, aby nedocházelo k regulatorní arbitráži a přeshraničním únikům, a to tak, že zajišťuje, aby se na stejná rizika v celé Unii uplatňovaly stejné nebo rovnocenné makroobezřetnostní požadavky. V zájmu zajištění účinnosti opatření makroobezřetnostní politiky přikládá ESRB zvláštní význam třem úkolům. Tyto úkoly jsou jí uloženy právem Unie a/nebo vyplývají z nařízení (EU) č. 1092/2010.

               (2)

               Za prvé, článek 133 směrnice 2013/36/EU a článek 458 nařízení (EU) č. 575/2013 ukládají ESRB posoudit vhodnost opatření makroobezřetnostní politiky před jejich přijetím členskými státy nebo Evropskou centrální bankou (ECB).

               (3)

               Za druhé, ESRB posuzuje možné nepříznivé přeshraniční dopady konkrétních opatření makroobezřetnostní politiky, a požádá-li příslušný aktivační orgán o reciprocitu, ESRB vyhodnocuje, zda by měla být konkrétní opatření makroobezřetnostní politiky, která členské státy přijaly, recipročně uplatněna v celé Unii v souladu s rámcem stanoveným doporučením Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2. Podle článku 134 směrnice 2013/36/EU a článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013 mohou členské státy požádat ESRB o vydání doporučení pro ostatní členské státy s požadavkem o reciprocitu příslušných opatření obezřetnostní politiky. V souladu se svým mandátem může ESRB též doporučit reciprocitu opatření, jejichž reciproční uplatnění závisí na rozhodnutí jednotlivých států.

               (4)

               Za třetí, ESRB přispívá k dosažení jednotného přístupu v rámci Unie, pokud jde o sazby proticyklické kapitálové rezervy, které se uplatňují na expozice vůči třetím zemím. Na základě článku 138 směrnice 2013/36/EU je ESRB konkrétně oprávněna vydávat doporučení s cílem zajistit, aby tyto sazby proticyklické kapitálové rezervy byly dostatečné pro potřeby ochrany orgánů Unie před rizikem nadměrného růstu úvěrů ve třetích zemích. Podle článku 139 směrnice 2013/36/EU může ESRB vydávat doporučení za účelem dosažení souladu mezi členskými státy při výkonu jejich pravomocí udělených uvedeným článkem v oblasti stanovení a uznávání sazeb proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči třetím zemím.

               (5)

               Pokud jde o její první úkol týkající se posuzování vhodnosti určitých opatření makroobezřetnostní politiky před jejich přijetím, ESRB ustavila v roce 2014 hodnotící tým, jehož úkolem je tato opatření analyzovat a připravovat stanoviska a doporučení. Vzhledem k tomu, že druhý a třetí úkol ESRB mají s jejím prvním úkolem řadu společných aspektů, bylo by vhodné mandát stávajícího hodnotícího týmu rozšířit tak, aby zahrnoval všechny tři úkoly. S ohledem na rozšířený mandát hodnotícího týmu je proto rovněž nezbytné upravit složení hodnotícího týmu, tak aby disponoval širším rozsahem odborných znalostí. Kromě toho je třeba, aby někteří členové hodnotícího týmu, kteří byli jmenováni v souladu s rozhodnutím Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2014/2 (8), pokračovali ve funkci až do uplynutí příslušných funkčních období.

               (6)

               S cílem umožnit ESRB výkon těchto tří úkolů se příslušným orgánům doporučuje, aby ESRB oznamovaly opatření makroobezřetnostní politiky včetně opatření, která překračují rámec požadavků stanovených právem Unie. Tyto požadavky týkající se oznamování jsou stanoveny v čl. 129 odst. 2, čl. 130 odst. 2, čl. 131 odst. 7 a 12, článku 133, čl. 134 odst. 2, čl. 136 odst. 7 a článku 160 směrnice 2013/36/EU a v čl. 99 odst. 7 a článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013. V doporučení ESRB/2015/2 se navíc doporučuje, aby příslušné orgány oznamovaly ESRB všechna přijatá opatření makroobezřetnostní politiky.

               (7)

               Pracovní postupy hodnotícího týmu ve vztahu ke každému z těchto tří úkolů musí zohledňovat různé časové rámce, v nichž má ESRB příslušné úkoly plnit. V souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU a článkem 458 nařízení (EU) č. 575/2013 vydá ESRB k dotčenému opatření stanovisko nebo doporučení do jednoho měsíce od doručení oznámení. ESRB se bude snažit změnit doporučení ESRB/2015/2 do tří měsíců od oznámení těchto opatření. Má-li ESRB za to, že je nutné přijmout opatření týkající se sazby proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči konkrétní třetí zemi, bude usilovat o vydání doporučení do tří měsíců od okamžiku, kdy se o možném riziku plynoucím z nadměrného růstu úvěrů v dotčené třetí zemi dozvěděla.

               (8)

               Rozhodnutí ESRB/2014/2 je třeba zrušit a nahradit tímto rozhodnutím s cílem zohlednit tyto dva dodatečné úkoly pro hodnotící tým a s tím spojené změny v jeho složení,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Oblast působnosti
   1.   Toto rozhodnutí zavádí obecný procesní rámec pro vydávání stanovisek a doporučení ze strany ESRB v reakci na přijetí opatření makroobezřetnostní politiky v Unii v oblastech vymezených v odstavci 2.
   2.   Účelem tohoto rozhodnutí je vymezit postupy pro analýzu opatření makroobezřetnostní politiky a případně pro vydávání:

               a)

               doporučení a stanovisek ESRB k vnitrostátním opatřením makroobezřetnostní politiky v souladu s čl. 133 odst. 14 a 15 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013;

               b)

               změn doporučení ESRB/2015/2 za účelem zahrnutí dodatečných oznámených opatření makroobezřetnostní politiky, jejichž reciproční uplatnění bylo doporučeno zejména v souladu s čl. 134 odst. 4 směrnice 2013/36/EU a čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013;

               c)

               doporučení ESRB týkajících se stanovení a uznávání konkrétní sazby proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči konkrétní třetí zemi zejména v souladu s články 138 a 139 směrnice 2013/36/EU (dále jen „doporučení ESRB týkající se konkrétních sazeb proticyklické kapitálové rezervy pro třetí země“).

         Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

               1)

               „přijetí“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               2)

               „sazba proticyklické kapitálové rezervy“ má stejný význam jako v čl. 128 odst. 7 směrnice 2013/36/EU;

               3)

               systémem „Darwin“ se rozumí interní systém ESRB pro správu dokumentů;

               4)

               „opatření makroobezřetnostní politiky“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               5)

               „oznámení“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               6)

               „orgánem, který činí oznámení“ příslušný orgán, který podává oznámení ESRB;

               7)

               „stanoviskem“ se rozumí jakékoli stanovisko, které má ESRB vydat v návaznosti na přijetí oznámení o opatření makroobezřetnostní politiky, v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU a článkem 458 nařízení (EU) č. 575/2013;

               8)

               „reciprocita“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               9)

               „doporučením“ se rozumí jakékoli doporučení, které má ESRB vydat zejména v souladu s čl. 133 odst. 14, čl. 134 odst. 4, článkem 138 a článkem 139 směrnice 2013/36/EU a článkem 458 nařízení (EU) č. 575/2013;

               10)

               „příslušný aktivační orgán“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               11)

               „příslušný orgán“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/2;

               12)

               „příslušný orgán třetí země“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/1;

               13)

               „třetí země“ má stejný význam jako v oddílu 2 bodě 1 doporučení ESRB/2015/1.

         Článek 3
   Zveřejňování opatření makroobezřetnostní politiky
   1.   Při podávání oznámení ESRB o přijatých opatřeních makroobezřetnostní politiky, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, používají příslušné orgány vzory zveřejněné na internetových stránkách ESRB. Sekretariát ESRB zveřejňuje opatření makroobezřetnostní politiky, která příslušné orgány přijaly, uveřejnily a oznámily ESRB. Orgán, který činí oznámení, může požádat, aby tato opatření nebyla z důvodů finanční stability zveřejněna, a vedoucí sekretariátu může tuto žádost schválit.
   2.   Stanoviska a doporučení vydaná v souladu s tímto rozhodnutím, jakož i jakékoli jejich změny se po schválení generální radou zveřejňují na internetových stránkách ESRB. Orgán, který činí oznámení, může požádat, aby tato stanoviska, doporučení nebo jakékoli jejich změny nebyly z důvodů finanční stability zveřejněny, a ESRB může této žádosti vyhovět. Veřejná doporučení určená příslušným orgánům všech členských států, včetně změn těchto doporučení, se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Stanoviska a doporučení ESRB k vnitrostátním opatřením makroobezřetnostní politiky
   1.   Tento článek se vztahuje na stanoviska a doporučení ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. a).
   2.   Po doručení oznámení podle článku 133 směrnice 2013/36/EU nebo článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013 sekretariát ESRB toto oznámení okamžitě předloží členům generální rady a hodnotícímu týmu prostřednictvím systému Darwin.
   3.   Do pěti pracovních dnů ECB ode dne doručení oznámení podle odstavce 2 mohou členové generální rady uplatnit podstatné výhrady týkající se jakýchkoli negativních externalit, jako jsou nepříznivé přeshraniční dopady oznámeného opatření makroobezřetnostní politiky. Členové mohou též oznámit, že jejich orgán, není-li v týmu dosud zastoupen, má zájem účastnit se činnosti hodnotícího týmu jako pozorovatel. V zájmu plynulého a účinného postupu jsou členové povinni tyto podstatné výhrady uplatnit v pokud možno v anglickém jazyce.
   4.   Do 12 pracovních dnů ECB ode dne doručení oznámení podle odstavce 2 připraví hodnotící tým hodnocení a návrh stanoviska nebo doporučení k vhodnosti opatření makroobezřetnostní politiky s ohledem na příslušné požadavky podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013 z makroobezřetnostního hlediska a z hlediska finanční stability.
   5.   Jakmile hodnotící tým dokončí návrh stanoviska nebo doporučení, sekretariát ESRB tento návrh prostřednictvím systému Darwin okamžitě předloží všem členům generální rady ke zvážení v rámci písemného řízení. Před přijetím rozhodnutí generální rady mohou členové generální rady předložit k návrhu stanoviska nebo doporučení připomínky do čtyř pracovních dnů ECB ode dne jeho předložení.
   6.   Do dvou pracovních dnů ECB ode dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek členy generální rady, hodnotící tým zváží, zda je třeba návrh stanoviska nebo doporučení s ohledem na tyto připomínky upravit, a prostřednictvím sekretariátu ESRB předloží konečný návrh stanoviska nebo doporučení generální radě.
   7.   Na základě hodnocení a návrhu vypracovaných hodnotícím týmem rozhodne generální rada o návrhu stanoviska nebo doporučení. Není-li svoláno zasedání generální rady v souladu s jednacím řádem ESRB, rozhodne generální rada v písemném řízení, v němž se členům generální rady poskytne na hlasování alespoň pět pracovních dnů ECB. Generální rada přijme rozhodnutí alespoň jeden pracovní den ECB před uplynutím lhůty jednoho měsíce uvedené v čl. 133 odst. 14 směrnice 2013/36/EU nebo v čl. 458 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013.
   8.   Pokud ESRB orgány, které činí oznámení, požádala o poskytnutí dalších informací a obdržené informace neobsahují všechny relevantní informace nezbytné k posouzení vhodnosti navrhovaného opatření, včetně jeho souladu s příslušnými požadavky podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, může ESRB vydat stanovisko, v němž uvede, že není možné posoudit soulad s požadavky směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. ESRB může rovněž vydat negativní stanovisko, popřípadě doporučení.
   Článek 5
   Doporučení ESRB týkající se reciprocity opatření makroobezřetnostní politiky
   1.   Tento článek se vztahuje na změny doporučení ESRB/2015/2 ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. b).
   2.   Do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy ESRB obdrží žádost členského státu o reciprocitu zejména v souladu s čl. 134 odst. 4 směrnice 2013/36/EU nebo čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013, sekretariát ESRB tuto žádost předloží prostřednictvím systému Darwin členům poradního technického výboru, generální radě a hodnotícímu týmu.
   3.   Do pěti pracovních dnů ECB od předání informací uvedených v odstavci 2 mohou členové generální rady ESRB prokázat, že oznámené opatření makroobezřetnostní politiky by mělo podstatný nepříznivý přeshraniční dopad v jejich jurisdikci, a oznámit, že jejich orgán má zájem účastnit se činnosti hodnotícího týmu jako pozorovatel, není-li jejich země dosud zastoupena. V zájmu plynulého a účinného postupu poskytují členové generální rady příslušné informace ESRB pokud možno v anglickém jazyce.
   4.   Do 25 pracovních dnů ECB od předání informací uvedených v odstavci 3 hodnotící tým vyhodnotí, zda je třeba přijmout doporučení o reciprocitě, a v případě potřeby připraví návrh změny doporučení ESCB/2015/2. Hodnotící tým předloží poradnímu technickému výboru návrh na reciproční uplatnění oznámeného opatření a způsobu, jakým lze reciprocity dosáhnout v souladu s doporučením ESRB/2015/2.

               a)

               Má-li hodnotící tým za to, že otázku reciprocity dotčeného opatření je třeba projednat, sekretariát ESRB předloží hodnocení hodnotícího týmu spolu s návrhem změny doporučení ESRB/2015/2 poradnímu technickému výboru k projednání na jeho zasedání. Projednají se i druhy opatření, kterými mohou ostatní státy zajistit reciprocitu dotčeného opatření. Není-li ve vnitrostátních právních předpisech všech ostatních členských států k dispozici stejné opatření jako to, o něž se jedná, identifikuje hodnotící tým jiná opatření s rovnocenným účinkem, jež mohou příslušné orgány uplatňující reciproční postup při vynaložení nejvyššího úsilí použít.

               b)

               Pokud hodnotící tým dospěje k závěru, že projednání není nutné, protože oznámené opatření je založeno na expozicích a je k dispozici ve všech ostatních členských státech, může sekretariát ESRB postoupit návrh změny doporučení ESRB/2015/2 prostřednictvím systému Darwin všem členům poradního technického výboru k písemnému řízení. V tomto případě bude návrh změny doporučení ESRB/2015/2 vyžadovat reciproční uplatnění daného opatření ze strany všech ostatních členských států.

         5.   Je-li v návaznosti na zasedání poradního technického výboru, v jehož rámci byla reciprocita příslušného opatření projednána, nebo v souladu s odst. 4 písm. b) nezbytné provést písemné řízení v poradním technickém výboru, mohou členové poradního technického výboru předložit připomínky k návrhu doporučení ve lhůtě pěti pracovních dnů ECB od jeho předání prostřednictvím systému Darwin.
   6.   Sekretariát ESRB v relevantních případech předloží návrh změny doporučení ESRB/2015/2 generální radě ke konzultaci prostřednictvím systému Darwin do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek poradního technického výboru, nebo do pěti pracovních dnů ECB ode dne zasedání poradního technického výboru, na němž byla reciprocita opatření projednávána. Pokud členové poradního technického výboru předloží podstatné připomínky buď v rámci písemného řízení podle odstavce 5, nebo na zasedání poradního technického výboru, může být lhůta pro přípravu návrhu změny doporučení ESRB/2015/2 prodloužena až na 25 pracovních dnů ECB.
   7.   Generální rada může v relevantních případech poskytnout připomínky k návrhu změny doporučení ESRB/2015/2 do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy jí byl návrh předložen.
   8.   Do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek členy generální rady, sekretariát ESRB v relevantních případech buď předloží konečný návrh změny doporučení ESRB/2015/2 generální radě ke schválení v rámci písemného řízení, nebo tento návrh předloží ke schválení na zasedání generální rady. Generální rada může o návrhu změny doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout písemným postupem nebo během zasedání generální rady v souladu s článkem 6 rozhodnutí ESRB/2011/1.
   Článek 6
   Doporučení ESRB týkající se konkrétních sazeb proticyklické kapitálové rezervy pro třetí země
   1.   Tento článek se vztahuje na doporučení ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c).
   2.   Hodnotící tým může být požádán o analýzu úvěrového vývoje v určité třetí zemi, což může vést k vypracování návrhu doporučení ESRB ohledně konkrétní sazby proticyklické kapitálové rezervy pro danou třetí zemi, a to v následujících případech:

               a)

               pokud příslušný orgán třetí země požádá o uznání sazby kapitálové rezervy ve výši nad 2,5 %;

               b)

               pokud pověřený orgán informuje ESRB v souladu s doporučením A(1) doporučení ESRB/2015/1, nebo pokud v případě zemí, které jsou členy Basilejského výboru pro bankovní dohled, sekretariát ESRB zjistí, že příslušný orgán třetí země stanovil sazbu proticyklické kapitálové rezervy pro tuto třetí zemi ve výši nad 2,5 %;

               c)

               pokud pověřený orgán informuje ESRB v souladu s doporučeními A(2) a B(3) doporučení ESRB/2015/1;

               d)

               pokud pověřený orgán informuje ESRB v souladu s doporučením C(1) doporučení ESRB/2015/1, nebo pokud sazba proticyklické kapitálové rezervy, kterou stanovil příslušný orgán třetí země, jež je členem Basilejského výboru pro bankovní dohled, byla uznána na základě doporučení ESRB a sekretariát ESRB zjistí, že příslušný orgán třetí země stanovil nižší sazbu proticyklické kapitálové rezervy;

               e)

               pokud pověřený orgán informuje ESRB v souladu s doporučením C(2) doporučení ESRB/2015/1, nebo pokud sazba proticyklické kapitálové rezervy, kterou stanovil příslušný orgán třetí země, jež je členem Basilejského výboru pro bankovní dohled, byla stanovena na základě doporučení ESRB a sekretariát ESRB zjistí, že příslušný orgán třetí země stanovil nižší sazbu proticyklické kapitálové rezervy;

               f)

               pokud sekretariát ESRB zjistí známky nadměrného růstu úvěrů v jedné ze třetích zemí, které byly identifikovány jako významné pro Unii ve smyslu článku 4 rozhodnutí ESRB/2015/3.

         3.   Do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy nastane jeden z případů uvedených v odstavci 2, předloží sekretariát ESRB prostřednictvím systému Darwin veškeré relevantní informace členům poradního technického výboru, generální rady a hodnotícího týmu. Předseda hodnotícího týmu rozhodne, zda a kdy vyrozumět příslušný orgán třetí země s cílem pozvat jeho zástupce, aby se zapojil do činnosti hodnotícího týmu jako pozorovatel.
   4.   Do pěti pracovních dnů ECB od předání informací uvedených v odstavci 3 mohou členové generální rady ESRB prokázat, že jejich členský stát má podstatné expozice vůči dotčené třetí zemi, a oznámit, že mají zájem účastnit se činnosti hodnotícího týmu jako pozorovatel, není-li v něm jejich orgán zastoupen. V zájmu plynulého a účinného postupu poskytují členové příslušné informace ESRB pokud možno v anglickém jazyce.
   5.   Do 25 pracovních dnů ECB od předání informací uvedených v odstavci 4 připraví hodnotící tým hodnocení potřeby přijmout doporučení ohledně konkrétních sazeb proticyklické kapitálové rezervy, které se použijí ve vztahu k dané třetí zemi. Má-li hodnotící tým za to, že je nezbytné přijmout doporučení, přiloží se k hodnocení též návrh doporučení. Sekretariát ESRB předloží hodnocení a případně návrh doporučení poradnímu technickému výboru k projednání na jeho zasedání nebo prostřednictvím systému Darwin k písemnému řízení.
   6.   Členové poradního technického výboru mohou vznést k hodnocení a případně k návrhu doporučení připomínky do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy jim byly tyto dokumenty v rámci písemného řízení předloženy.
   7.   Sekretariát ESRB předloží hodnocení a případně návrh doporučení prostřednictvím systému Darwin generální radě ke konzultaci do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek poradního technického výboru, nebo do pěti pracovních dnů ECB ode dne zasedání poradního technického výboru.
   8.   Členové generální rady mohou vznést k hodnocení a případně k návrhu doporučení připomínky do pěti pracovních dnů ECB ode dne, kdy jim byly tyto dokumenty předloženy.
   9.   Pokud hodnotící tým dospěl k závěru, že je nezbytné přijmout doporučení, a z konzultace s generální radou nevzešly žádné podstatné připomínky, sekretariát ESRB do pěti pracovních dnů ECB od dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek členy generální rady, buď předloží konečný návrh doporučení generální radě ke schválení v rámci písemného řízení, nebo jej předloží ke schválení na zasedání generální rady.
   10.   Pokud z konzultace s generální radou vzešly podstatné připomínky, předloží sekretariát ESRB tuto záležitost k projednání na příštím zasedání generální rady.
   11.   Generální rada může o konečném návrhu doporučení rozhodnout v písemném řízení nebo během zasedání generální rady v souladu s článkem 6 rozhodnutí ESRB/2011/1.
   12.   Požaduje-li se bezodkladné přijetí rozhodnutí ESRB o konkrétních sazbách proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči konkrétní třetí zemi, může být postup uvedený v odstavcích 3 až 11 zkrácen. Předseda hodnotícího týmu může rozhodnout o zkrácení výše uvedeného postupu na žádost orgánu, který činí oznámení, a/nebo na základě povahy příslušného rizika pro bankovní systém Unie.
   Článek 7
   Hodnotící tým
   1.   Hodnotící tým připravuje hodnocení a návrhy stanovisek nebo doporučení k opatřením makroobezřetnostní politiky, reciprocitě opatření makroobezřetnostní politiky a sazbám proticyklické kapitálové rezervy pro třetí země. Členové hodnotícího týmu, jakož i pozorovatelé musí mít dostatečné služební postavení, a to jak z technického, tak i politického hlediska.
   2.   Předsedou hodnotícího týmu je vedoucí sekretariátu ESRB nebo jeho určený zástupce.
   3.   Hodnotící tým sestává z: a) dvou zástupců sekretariátu ESRB včetně předsedy hodnotícího týmu, b) jednoho zástupce dohledové funkce ECB, c) jednoho zástupce makroobezřetnostní funkce ECB, d) jednoho zástupce Evropské komise, e) jednoho zástupce Evropského orgánu pro bankovnictví a f) devíti zástupců, z nichž každý zastupuje národní centrální banku členského státu. Mezi devíti zástupci národních centrálních bank jsou zástupci národních centrálních bank, které jsou členy řídícího výboru, včetně zástupců národních centrálních bank, z nichž je jmenován první místopředseda ESRB a předseda poradního technického výboru.
   4.   Na základě nominací z národních centrálních bank, které jsou členy generální rady, jmenuje generální rada devět zástupců národních centrálních bank ve smyslu odstavce 3. Tito zástupci jsou jmenováni na stejné období jako zástupce jejich orgánu v řídícím výboru; není-li jejich orgán v řídícím výboru zastoupen, jsou tito zástupci jmenováni na období tří let. Není-li jejich orgán v řídícím výboru zastoupen, mohou být zástupci národních centrálních bank v hodnotícím týmu jmenováni opakovaně.
   5.   Všichni ostatní členové hodnotícího týmu jsou jmenováni na dobu neurčitou.
   6.   Všechny členské instituce ESRB zastoupené v hodnotícím týmu mohou své členy vyměnit nebo mohou jmenovat více než jednu osobu v závislosti na požadovaných odborných znalostech a druhu hodnocení, které má hodnotící tým provést podle čl. 1 odst. 2. Tyto změny musí schválit předseda hodnotícího týmu. Složení hodnotícího týmu musí zajistit vyvážené zastoupení členských států eurozóny a členských států mimo eurozónu.
   7.   S cílem přispět k diskusi se mohou činnosti hodnotícího týmu účastnit pozorovatelé. Pozorovatelé mohou sestávat z nanejvýš dvou zástupců členského státu, jednoho z národní centrální banky a jednoho z příslušného orgánu nebo jiných orgánů zastoupených v generální radě ESRB, který buď uplatnil podstatné výhrady v souladu s čl. 4 odst. 3, poukázal na to, že příslušné opatření makroobezřetnostní politiky by mělo podstatný nepříznivý přeshraniční dopad na vnitrostátní úrovni v souladu s čl. 5 odst. 3, nebo je z členského státu, jenž má podstatné expozice vůči dotčené třetí zemi v souladu s čl. 6 odst. 4. Členové generální rady koordinují zastoupení jednotlivých států v hodnotícím týmu s příslušnými vnitrostátními orgány, pokud nejsou v generální radě zastoupeny a projednávané opatření spadá do jejich působnosti. Připravuje-li se doporučení nebo stanovisko v souladu s čl. 133 odst. 14 a 15 směrnice 2013/36/EU a čl. 458 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, jsou pozorovateli zástupci Komise a Evropského orgánu pro bankovnictví. Pozorovatelé hodnotícího týmu mohou rovněž sestávat z nanejvýš dvou zástupců členského státu, který oznámil opatření makroobezřetnostní politiky a/nebo požádal o reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky, a to jednoho z příslušné národní centrální banky a jednoho z vnitrostátního příslušného orgánu. Jako pozorovatelé mohou být přizváni též zástupci ze třetích zemí, jejichž sazby proticyklické kapitálové rezervy jsou projednávány; na tyto zástupce se musí vztahovat dohody o zachování důvěrnosti.
   8.   Pokud opatření makroobezřetnostní politiky na vnitrostátní úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 (9) namísto vnitrostátního orgánu oznámí ECB, zastupují ECB dva pozorovatelé a každý dotčený členský stát zastupují dva pozorovatelé jmenovaní stejným postupem, jaký je uveden v odstavci 7.
   9.   S cílem předcházet střetu zájmů při hodnocení opatření makroobezřetnostní politiky podle čl. 1 odst. 2 písm. a) dočasně zaniká status člena hodnotícího týmu – aniž by byl tento člen nahrazen – v případě zástupců členských států nebo ECB ve všech případech, kdy příslušné orgány dotčeného členského státu nebo ECB oznámily opatření makroobezřetnostní politiky, uplatnily podstatné výhrady k opatření makroobezřetnostní politiky nebo požádaly o reciproční uplatnění opatření makroobezřetnostní politiky, jež má hodnotící tým posoudit.
   10.   Členové hodnotícího týmu v souladu s čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 5 připravují návrhy stanovisek nebo doporučení, o nichž generální rada může hlasovat. Hodnotící tým usiluje o dosažení konsenzu svých členů. Pokud to okolnosti vyžadují, může hodnotící tým ve svém hodnocení předkládaném generální radě poskytnout většinové a menšinové stanovisko.
   Článek 8
   Přechodná ustanovení
   1.   Devět zástupců národních centrálních bank, kteří byli jmenováni v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 5 odst. 8 rozhodnutí ESRB/2014/2, zůstává ve funkci až do konce počátečních funkčních období uvedených v čl. 5 odst. 8 rozhodnutí ESRB/2014/2.
   2.   Po uplynutí počátečního dvouletého funkčního období dne 27. ledna 2016 budou čtyři dotčení zástupci národních centrálních bank nahrazeni jedním zástupcem z každé ze čtyř národních centrálních bank zastoupených v řídícím výboru. Pokud je národní centrální banka, která je zastoupena v řídícím výboru, po 27. lednu 2016 v hodnotícím týmu již zastoupena, nahradí jejího člena v hodnotícím týmu zástupce z národní centrální banky, z níž byl jmenován předseda poradního technického výboru.
   3.   Po uplynutí počátečního tříletého funkčního období dne 27. ledna 2017 bude pět dotčených zástupců národních centrálních bank nahrazeno čtyřmi zástupci ze čtyř národních centrálních bank, kteří jsou jmenováni v souladu s čl. 7 odst. 4, a jedním zástupcem z národní centrální banky, z níž byl jmenován první místopředseda ESRB.
   Článek 9
   Zrušení
   Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí ESRB/2014/2.
   Článek 10
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2016.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. prosince 2015.

            Předseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (4)  Anglické znění je k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu

      (5)  Anglické znění je k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu

      (6)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (7)  Anglické znění je k dispozici na internetových stránkách ESRB www.esrb.europa.eu

      (8)  Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2014/2 ze dne 27. ledna 2014 o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky přijatých příslušnými nebo pověřenými orgány a pro poskytování stanovisek a vydávání doporučení ze strany ESRB (Úř. věst. C 98, 3.4.2014, s. 3).

      (9)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).