title: Rozhodnutí Komise (EU) 2019/293 ze dne 8. listopadu 2018 o státní podpoře SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN), kterou poskytlo Rumunsko na restrukturalizaci podniku Complexul Energetic Hunedoara (oznámeno pod číslem C(2018) 7308) (Text s významem pro EHP.)

text:
                  20.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 48/22

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/293
         ze dne 8. listopadu 2018
         o státní podpoře SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN), kterou poskytlo Rumunsko na restrukturalizaci podniku Complexul Energetic Hunedoara

               (oznámeno pod číslem C(2018) 7308)

         (Pouze rumunské znění je závazné)
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
         poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

                     (1)

                     Dopisem ze dne 12. března 2018 Komise Rumunsku sdělila, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci podniku Complexul Energetic Hunedoara S.A. (dále jen „CE Hunedoara“) rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Rozhodnutí o zahájení řízení následovalo po dřívějších oznámeních a kontaktech mezi Komisí a Rumunskem v souvislosti se státní podporou pro podnik CE Hunedoara nebo jeho předchůdce, jak je blíže popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení a v oddíle 2.1 níže.

                     (2)

                     Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k tomuto rozhodnutí podaly připomínky.

                     (3)

                     Rumunsko podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 15. května 2018. Od zúčastněných stran neobdržela Komise žádné připomínky. Kromě připomínek obdržených dne 15. května 2018 uspořádala Komise dne 31. července 2018 rovněž videokonferenci s rumunskými orgány.

               2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

         2.1.   Dřívější rozhodnutí týkající se podniku CE Hunedoara

                     (4)

                     Dne 22. února 2012 Komise rozhodla, že nevznese námitky k plánované podpoře v celkové výši 1 169 milionů RON (přibližně 251,3 milionu EUR) na uzavření tří ze sedmi uhelných dolů, které využívala společnost National Hard Coal Company JSC Petrosani (3) (dále jen „rozhodnutí o první podpoře pro uhelné doly“). Ve zmíněném rozhodnutí Komise konstatovala, že plánovaná podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle rozhodnutí Rady 2010/787/EU (4) (dále jen „rozhodnutí Rady o podpoře pro uhelné doly“).

                     (5)

                     Dne 20. dubna 2015 měla Komise za to, že dvě společnosti vyrábějící elektřinu, Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva, jež se v roce 2012 spojily do podniku CE Hunedoara, obdržely mezi roky 2009 a 2011 provozní státní podporu, která nebyla slučitelná s vnitřním trhem. Ve svém rozhodnutí (5) (dále jen „rozhodnutí o neslučitelné podpoře“) Komise Rumunsko požádala, aby podporu a úroky získalo zpět od podniku CE Hunedoara jakožto nástupce těchto dvou výrobců elektřiny, pokud příjemci podporu nesplatí. Dne 10. června 2015 poskytly rumunské orgány informace, které prokazovaly, že částka ve výši 34 785 015,45 RON (přibližně 7,48 milionu EUR) zahrnující částku podpory, která má být navrácena, a úroky splatné při navrácení byla převedena z podniku CE Hunedoara na rumunské ministerstvo energetiky, čímž bylo rozhodnutí o navrácení provedeno.

                     (6)

                     Dne 21. dubna 2015 Komise rozhodla, že nevznese námitky k plánované státní podpoře, která má být poskytnuta podniku CE Hunedoara ve formě specifických půjček až do výše 167 milionů RON (přibližně 37,7 milionu EUR) (6) (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (7). V uvedeném rozhodnutí Komise konstatovala, že půjčky představovaly podporu na záchranu podniku CE Hunedoara, a prohlásila, že podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (8), a to s přihlédnutím k řadě závazků, které Rumunsko poskytlo (viz 120. a 123. bod odůvodnění).

                     (7)

                     Dne 21. října 2015, šest měsíců od vydání rozhodnutí o podpoře na záchranu, předložilo Rumunsko plán restrukturalizace podniku CE Hunedoara (dále jen „první plán restrukturalizace“) (9). Rumunsko usilovalo o prodloužení doby splácení půjčky na záchranu, která byla předmětem rozhodnutí o podpoře na záchranu, a o poskytnutí podpory na restrukturalizaci podniku CE Hunedoara k financování nákladů zahrnutých v prvním plánu restrukturalizace. Dopisem předaným dne 3. prosince 2015 Rumunsko oznámilo, že má v úmyslu poskytnout informace o podpoře na restrukturalizaci o čtyři týdny později. Následující den Komise administrativně zahájila řízení ve věci SA.43785 (2015/PN) týkající se podpory na restrukturalizaci podniku CE Hunedoara.

                     (8)

                     Dne 8. ledna 2016 oznámilo Rumunsko předběžně záměr poskytnout podporu na restrukturalizaci podniku CE Hunedoara na základě nového plánu restrukturalizace, který byl v porovnání s prvním plánem restrukturalizace pozměněn (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“), a poskytlo další podpůrné informace, jež byly dále doplněny dne 11. ledna 2016. Dne 12. ledna 2016 se konala schůzka s rumunskými orgány, která se týkala poskytnutých informací.

                     (9)

                     Dne 15. ledna 2016 bylo Rumunsku sděleno, že by před formálním oznámením byly vhodné významné úpravy plánované podpory na restrukturalizaci a prvního plánu restrukturalizace. Rumunsko poté nový plán restrukturalizace nepředložilo.

                     (10)

                     V lednu 2016 vstoupil podnik CE Hunedoara do formálního insolvenčního řízení podle rumunských právních předpisů, jež však vnitrostátní soud později zamítl.

                     (11)

                     Rumunsko se poté domnívalo, že ačkoli nakonec dojde k likvidaci podniku CE Hunedoara, bude nutné zachovat dočasně v provozu některé z elektráren spolu s některými uhelnými doly a souvisejícími službami přípravy uhlí, a to s podporou na náhradu výrobních nákladů. Na základě těchto aspektů a nových plánů ohledně možného budoucího nástupce či nástupců podniku CE Hunedoara provozujících část aktiv tohoto podniku poskytly rumunské orgány na žádost Komise informace dne 12. května 2016, během videokonference dne 18. května 2016, dne 9., 25. a 29. srpna 2016, během schůzky dne 12. října 2016 a dne 9. listopadu 2016, 17. května 2017 a 1. září 2017. Informace poskytnuté dne 17. května 2017 zahrnovaly zejména časový harmonogram případné likvidace podniku CE Hunedoara.

                     (12)

                     Dne 24. listopadu 2016 se Komise na základě samostatného oznámení rozhodla nevznést připomínky k plánované podpoře ve výši 447,8 milionu RON (přibližně 96,2 milionu EUR), která má být poskytnuta podniku CE Hunedoara na uzavření dvou ze čtyř uhelných dolů, které podnik CE Hunedoara dosud provozuje a jichž se netýkalo rozhodnutí o první podpoře pro uhelné doly (10) (dále jen „rozhodnutí o druhé podpoře pro uhelné doly“). Ve zmíněném rozhodnutí Komise konstatovala, že plánovaná podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle rozhodnutí Rady o podpoře pro uhelné doly.

               2.2.   Příjemce: podnik CE Hunedoara

                     (13)

                     Podnik CE Hunedoara je vertikálně integrovaný výrobce elektřiny se sídlem v Petrosani v župě Hunedoara. Jeho akcie zcela vlastní rumunský stát. Podnik CE Hunedoara využívá k výrobě elektřiny a tepla pro okolní města především domácí uhlí, které těží ve svých uhelných dolech. Jeho dvě elektrárny, Deva (11) a Paroseni (12), mají celkovou instalovanou nominální kapacitu ve výši 1 225 MW. Podnik CE Hunedoara vyrábí přibližně 4,2 % elektřiny spotřebované v Rumunsku, přičemž je jediným hlavním výrobcem elektřiny v centrální a severozápadní oblasti. Podnik zaměstnává přibližně 6 600 osob, z toho 1 750 pracovních míst souvisí s výrobou elektřiny a 4 700 s těžební činností.

                     (14)

                     Podnik CE Hunedoara byl zřízen v listopadu 2012 spojením dvou státních společností, které byly v úpadku a nyní jsou v likvidaci, Electrocentrale Paroseni a Electrocentrale Deva (dále jen „předchozí společnosti“). Po likvidaci společnosti National Hard Coal Company JSC Petrosani měly podle plánu zůstat v provozu čtyři uhelné doly a v rozhodnutí o první podpoře pro uhelné doly se nepředpokládalo poskytnutí podpory na uzavření. Ke spojení do podniku CE Hunedoara došlo spolu s elektrárnami a příslušnými administrativními pracovníky a nemovitostmi společností Electrocentrale Paroseni a Electrocentrale Deva, jelikož prakticky veškeré uhlí dodané čtyřmi uhelnými doly spotřebovaly společnosti Electrocentrale Paroseni a Electrocentrale Deva jako palivo při výrobě elektřiny a zásobování teplem. Konkrétně:

                                 —

                                 Podnik CE Hunedoara původně převzal výrobní aktiva a závazky od předchozích společností. Obě společnosti nebyly trvale schopny prodávat v Rumunsku elektřinu za konkurenční tržní ceny a mezi roky 2009 a 2011 obdržely neslučitelnou provozní podporu ve výši 22,62 milionu RON a 3,65 milionu RON (celkem přibližně 5,6 milionu EUR) a v rozhodnutí o neslučitelné podpoře Komise Rumunsku nařídila, aby ji spolu s úroky získalo zpět od podniku CE Hunedoara, a to z důvodu hospodářské a právní kontinuity s příjemci (13).

                                 —

                                 V srpnu 2013 poté podnik CE Hunedoara převzal od společnosti National Hard Coal Company JSC Petrosani čtyři ze sedmi uhelných dolů. Dříve, do roku 2011, provozovala společnost National Hard Coal Company JSC Petrosani sedm dolů; tři z nich obdržely podle rozhodnutí o první podpoře pro uhelné doly podporu na uzavření. Ostatní čtyři doly, které byly posléze začleněny do podniku CE Hunedoara, byly údajně životaschopné. Tyto čtyři uhelné doly a další výrobní aktiva byla na podnik CE Hunedoara převedena bez jakýchkoli závazků, zejména co se týká dluhů ve výši přibližně 1,2 miliardy EUR, které byly dříve nahromaděny vůči státu či jiným veřejným subjektům a které vyplývaly především z neuhrazených daní a příspěvků. Při posuzování životaschopnosti čtyř dolů nebyly nahromaděné dluhy brány v potaz. Komise vzala na vědomí závazek Rumunska oznámit podle pravidel státní podpory v případě potřeby veškerá opatření státu týkající se dluhů vůči státu. Rumunsko neoznámilo postup (14) převodu čtyř uhelných dolů bez dluhů na podnik CE Hunedoara.

               2.3.   Provozní a finanční výsledky podniku CE Hunedoara

         2.3.1.   Provozní výsledky

                     (15)

                     Podle rumunského energetického regulačního orgánu (15) podíl čistého množství elektřiny vyrobeného podnikem CE Hunedoara v období 2013–2015 činil:

                        Tabulka 1

                        Celkové množství elektřiny dodané v období 2013-2015 podnikem CE Hunedoara v porovnání s celkovou výrobou

                                 Výrobce

                                 Využitá kapacita (MW)

                                 Celkové množství vyrobené elektřiny (TWh)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 CE Hunedoara

                                 1 110  (6 %)

                                 998 (5 %)

                                 1 063  (5 %)

                                 3 (5 %)

                                 2,7 (4 %)

                                 1,84 (2,9 %)

                                 Tržní objem

                                 18 142  (100 %)

                                 18 448  (100 %)

                                 19 086  (100 %)

                                 55,8 (100 %)

                                 62 (100 %)

                                 62,6 (100 %)

                     (16)

                     V Rumunsku vyrábějí elektřinu různé typy elektráren s rozdílnými výrobními náklady. Od července 2012 se s elektřinou na velkoobchodní úrovni obchoduje na burze, tj. na spotovém a termínovém trhu rumunské energetické burzy (dále jen „OPCOM“).

                     (17)

                     Důležitým kritériem při provozu elektrárny je porovnání ceny na denním trhu a mezních nákladů na výrobu elektřiny v dané elektrárně. V případně tepelných elektráren představují hlavní mezní náklady náklady na palivo, náklady na povolenky na emise CO2 a provozní mezní náklady.

                     (18)

                     Podnik CE Hunedoara zaznamenal v roce 2013 průměrné výrobní náklady ve výši 274,27 RON/MWh (přibližně 59 EUR/MWh), v roce 2014 náklady ve výši 310,19 RON/MWh (přibližně 67 EUR/MWh) a v roce 2015 náklady ve výši 358,90 RON/MWh (přibližně 77 EUR/MWh). Průměrné náklady na těžbu černého uhlí (paliva) v podniku CE Hunedoara činily zhruba 126 RON/MWh (přibližně 27 EUR/MWh) v porovnání s cenou černého uhlí na trhu ve výši zhruba 40 RON/MWh (přibližně 9 EUR/MWh) (16).

                     (19)

                     Vážená průměrná roční cena elektřiny na denním trhu burzy OPCOM však v roce 2013 činila 165,06 RON/MWh (přibližně 35 EUR/MWh), v roce 2014 činila 158,93 RON/MWh (přibližně 34 EUR/MWh) a v roce 2015 pak 166,35 RON/MWh (přibližně 36 EUR/MWh). Rovněž na dvoustranném centrálním trhu burzy OPCOM byla průměrná roční cena elektřiny v období od roku 2013 do roku 2015 v rozmezí od 182,94 RON/MWh (přibližně 39 EUR/MWh) do 162,41 RON/MWh (přibližně 35 EUR/MWh) (17). Jinými slovy, mezi roky 2013 a 2015, kdy byly dotyčné půjčky poskytnuty, byly průměrné výrobní náklady podniku CE Hunedoara o 66 % až 116 % vyšší než ceny, za které se s elektřinou obchodovalo na denním trhu, a o 50 % až 121 % vyšší než ceny na dvoustranném centrálním trhu rumunské energetické burzy.

                     (20)

                     Lze uvést, že při takovýchto tržních cenách nemohl být podnik CE Hunedoara trvale ziskový, jelikož ceny na denním trhu a na termínovém trhu byly nižší než výrobní náklady podniku CE Hunedoara. Na konkurenčním trhu s elektřinou se očekává, že vyrobené množství bude prodáno za cenu vyšší, než jsou mezní náklady, aby bylo dosaženo ziskového rozpětí. Podnik CE Hunedoara však byl zjevně schopen toho dosáhnout pouze příležitostně, jak dokládá skutečnost, že podnik neodložil dostatečné provozní výnosy na nákup povolenek na emise CO2, které byly zapotřebí v roce 2014 a 2015. Uhelné elektrárny jsou obvykle provozovány jako základní elektrárny s faktorem vytížení 70 % nebo vyšším (18). Z údajů o výrobě elektřiny uvedených v tabulce 1 je však patrné, že faktor vytíženosti podniku CE Hunedoara v roce 2013 a 2014 činil 30,8 % a v roce 2015 klesl pod 20 %. To vysvětluje skutečnost, že výrobní aktiva v podobě uhelných dolů a dvou elektráren, jež byly v listopadu 2012 spojeny do podniku CE Hunedoara, byla stejná jako aktiva provozovaná dříve předchozími společnostmi v úpadku, bez významného výrobního či technického zdokonalení za účelem snížení výrobních nákladů. Podnik CE Hunedoara proto prodával v roce 2013 vyrobenou elektřinu za průměrnou cenu ve výši 199,22 RON/MWh (přibližně 43 EUR/MWh), v roce 2014 za 167,68 RON/MWh (přibližně 36 EUR/MWh) a v roce 2015 za 181,52 RON (přibližně 39 EUR/MWh) (19) a stejně jako jeho předchůdci nebyl schopen vytvořit dostatečný zisk k uhrazení provozních nákladů i dluhů, včetně dluhu vůči veřejným subjektům, jak je uvedeno v tabulce 2.

               2.3.2.   Finanční výsledky

                     (21)

                     Jak je uvedeno v tabulce 2, v roce 2012, prvním roce své činnosti, dosáhl podnik CE Hunedoara zisk (čisté výnosy) ve výši 37,9 milionu RON (přibližně 8,1 milionu EUR). Od roku 2013, kdy byly čtyři uhelné doly a související jednotka pro přípravu uhlí převedeny, začal podnik CE Hunedoara vykazovat rostoucí ztráty ve výši 147,6 milionu RON (31,7 milionu EUR) v roce 2013 a 352,3 milionu RON (76 milionů EUR) v roce 2014, přičemž jeho finanční ukazatele, jako jsou provozní výnosy, poměr dluhu k vlastnímu kapitálu a likvidita, se zhoršovaly. Koncem roku 2015 měl podnik CE Hunedoara záporný vlastní kapitál ve výši 1 082,6 milionu RON (232,7 milionu EUR). Do konce roku 2017 se záporný vlastní kapitál zdvojnásobil na 2 842,7 milionu RON (–611,18 milionu EUR). Od roku 2013 byl provozní výsledek záporný a podnik neměl žádné volné peněžní toky na splácení finančních závazků a úhradu plateb, nepočítaje další dluhy vůči státním nekomerčním subjektům, například daňovým orgánům.

                        Tabulka 2

                        Finanční výsledky podniku CE Hunedoara v období 2012-2017

                                 V milionech RON

                                 2012

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Výnosy celkem

                                 249,4

                                 1 061,1

                                 691,5

                                 574,74

                                 448,4

                                 568,7

                                 Provozní zisk/ztráta (EBITDA)

                                 20,2

                                 – 167,1

                                 – 341,7

                                 – 1 647,6

                                 – 838,2

                                 – 744,6

                                 Čisté výnosy/ztráta

                                 37,9

                                 – 147,6

                                 – 352,3

                                 – 1 661,6

                                 – 858,4

                                 – 768,8

                                 Základní kapitál

                                 203,4

                                 349,8

                                 354,5

                                 354,5

                                 354,5

                                 354,5

                                 Vlastní kapitál

                                 678,7

                                 980,1

                                 629,3

                                 – 1 082,6

                                 – 2 071,3

                                 – 2 842,7

                                 Dlouhodobé závazky

                                 170,0

                                 269,5

                                 258,7

                                 270,5

                                 245,4

                                 237,4

                                 Jiné krátkodobé závazky včetně daní

                                 72,3

                                 243,2

                                 371,6

                                 726,7

                                 922,2

                                 1 099,1

                                    Zdroj: www.cenhd.ro, podle veřejně dostupných finančních zpráv, získáno v červnu 2018.

                     (22)

                     Nejpozději od dubna 2015 splňoval podnik CE Hunedoara kritéria pro to, aby byl předmětem kolektivního úpadkového řízení podle rumunských právních předpisů (20). V lednu 2016 se na podnik CE Hunedoara dočasně vztahovalo insolvenční řízení. V březnu 2016 zveřejnil insolvenční správce podniku CE Hunedoara zprávu (dále jen „zpráva insolvenčního správce“), která obsahovala informace o závazcích podniku, z nichž vyplývalo, že podnik CE Hunedoara dluží různým státním orgánům částku ve výši přibližně 2 360 milionů RON (zhruba 507,4 milionu EUR). Tato částka zahrnovala mimo jiné půjčky, jichž se týká toto rozhodnutí, a pokuty účtované agenturou pro životní prostředí kvůli nepořízení emisních povolenek a zelených certifikátů a jiné dluhy vůči státu a rozpočtu správy sociálního zabezpečení. Podle Rumunska požadovala agentura pro životní prostředí uhrazení částek, které jí dlužil podnik CE Hunedoara, stejně jako ostatní soukromí věřitelé.

                     (23)

                     Jak dokládá akciová pozice podniku CE Hunedoara, podnik je technicky v úpadku, pokračuje však v činnosti za cenu toho, že nehradí většinu svých dluhů a svých daňových závazků. Podle informací, které poskytlo Rumunsko, by podle platných vnitrostátních předpisů mohlo řízení o likvidaci podniku CE Hunedoara trvat minimálně tři roky, pokud by je zahájil rumunský stát jakožto akcionář a hlavní věřitel podniku CE Hunedoara. Návrhy na zahájení insolvenčního řízení podané vnitrostátnímu obchodnímu soudu dosud nevedly k prohlášení trvalé insolvence podniku CE Hunedoara.

               2.4.   Půjčky poskytnuté podniku CE Hunedoara

                     (24)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení přezkoumala Komise pět veřejně financovaných nebo podporovaných půjček, které byly poskytnuty podniku CE Hunedoara nebo které tento podnik využil pro běžnou činnost v oblasti výroby elektřiny a které ke dni 30. června 2016 představovaly dluh vůči rumunskému státu v celkové výši 337 107 835 RON (přibližně 72,48 milionu EUR), včetně nesplacené jistiny, úroků, úroků z prodlení a jiných nákladů. Tabulka 3 obsahuje aktualizované informace poskytnuté Rumunskem, které se týkají nesplacené jistiny těchto půjček ke dni 31. března 2018.

                     (25)

                     Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení předložily rumunské orgány smlouvy o půjčkách, podle nichž byly hlavní původní podmínky těchto půjček následující:

               a)   Půjčka Mezinárodní banky pro obnovu a rozvoj („IBRD“) jištěná rumunským státem prostřednictvím ministerstva financí – „půjčka IBRD“

                     (26)

                     Tato půjčka se týkala projektu renovace a modernizace energetického bloku č. 3 v CET Mintia.

                     (27)

                     Za tímto účelem sjednala v srpnu 1995 autonomní energetická správa „RENEL“ (Regia Autonomă de Electricitate) půjčku u Světové banky ve výši 110 000 000 USD, z níž byla v únoru 2001 částka ve výši 33 500 000 USD zrušena. Do 17. května 2001, kdy IBRD platnost smlouvy pozastavila, byla vyčerpána celková částka ve výši 10 930 016 USD.

                     (28)

                     Dne 31. května 2002 IBRD platnost smlouvy o půjčce, která byla uzavřena se společností Electrocentrale Deva, obnovila. Tato smlouva byla jištěna rumunskou vládou a předpokládala, že společnost Electrocentrale Deva může disponovat částkou v maximální výši 69 908 805 USD (z toho byla v únoru 2005 částka ve výši 1 162 752 USD zrušena).

                     (29)

                     Datum splatnosti půjčky bylo stanoveno na 1. listopadu 2015 a rozpis plateb předpokládal splácení v pololetních splátkách (splatných v květnu a listopadu) po dobu čtrnácti let počínaje od roku 2002.

                     (30)

                     Úroková sazba odpovídá nákladům na zvláštní půjčky a je stanovena na základě předchozího pololetí s připočtením půl procentního bodu; u částek, u nichž nedošlo k čerpání, musela společnost Electrocentrale Deva mimoto hradit rovněž poplatek za poskytnutí půjčky ve výši 0,25 %.

               b)   Úvěr u Rumunské komerční banky („BCR“) sjednaný ministerstvem financí ve prospěch podniku CE Hunedoara – „úvěr u BCR“

                     (31)

                     Tento úvěr byl sjednán za účelem financování 25 % většího projektu nazvaného „Centrala Electrica Paroseni“, který se týkal instalace zařízení na odsiřování odpadních plynů a změny technologie sběru, přepravy a ukládání strusky a popela. Financování ostatních částí bylo zajištěno úvěrem u BRD (který pokrýval 25 % celkových nákladů – informace o tomto úvěru jsou uvedeny v písmenu d)) a půjčkou Evropské investiční banky („EIB“) (pokrývající 50 % celkových nákladů; na tuto půjčku se rozhodnutí o zahájení řízení nevztahuje).

                     (32)

                     Na základě úvěrové smlouvy uzavřené dne 3. prosince 2013 mezi bankou BCR a ministerstvem financí poskytla banka dlužníkovi investiční úvěr, který byl následně převeden na podnik CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy uzavřené dne 5. prosince 2013.

                     (33)

                     Úvěrová smlouva a vedlejší úvěrová smlouva se týkaly stejné jistiny ve výši 83 485 450 RON (tj. 17 950 000 EUR), kterou banka poskytla původně ministerstvu financí a to ji posléze převedlo na podnik CE Hunedoara.

                     (34)

                     Doba splatnosti úvěru činila patnáct let s tříletou dobou odkladu. Rozpis plateb předpokládal splacení formou 25 stejných pololetních splátek. Úroková sazba byla stanovena ve výši 4,20 % ročně.

                     (35)

                     Kolaterály související s tímto úvěrem u BCR, jež však sloužily jako kolaterály rovněž u úvěru u BRD ve výši 14 700 000 EUR (tj. 68 369 000 RON), který je projednán v písmenu d)), jakož i u související půjčky EIB ve výši 32 650 000 EUR (tj. 151 855 150 EUR), kterou se rozhodnutí o zahájení řízení nezabývalo, byly poskytnuty formou zástavního práva k nemovitostem a movitým věcem podniku CE Hunedoara s celkovou hodnotou ve výši 93 323 204 EUR (tj. 417 481 353,09 RON).

                     (36)

                     V souvislosti s úvěrem u BCR měl podnik CE Hunedoara uhradit ministerstvu financí rovněž rizikovou provizi ve výši 2,5 %, tj. 448 750 EUR, která byla rozdělena do osmi stejných tranší, pro „rizikový fond pro veřejný dluh“.

               c)   Úvěr u Rumunské rozvojové banky („BRD“) sjednaný ministerstvem financí a podřízený podniku CE Hunedoara – „úvěr u BRD“

                     (37)

                     Tento úvěr byl sjednán za účelem financování projektu nazvaného „Centrala Electrică Paroșeni“.

                     (38)

                     Na základě smlouvy o financování uzavřené dne 19. května 2014 mezi bankou BRD a ministerstvem financí poskytla banka dlužníkovi úvěr, který jej následně převedl na podnik CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy uzavřené dne 5. června 2014.

                     (39)

                     Výše zmíněná smlouva o financování a vedlejší úvěrová smlouva se týkaly stejné jistiny ve výši 68 371 170 RON (tj. přibližně 14 700 000 EUR), kterou banka poskytla původně ministerstvu financí a to ji posléze převedlo na podnik CE Hunedoara.

                     (40)

                     Doba splatnosti úvěru činila patnáct let s tříletou dobou odkladu. Rozpis plateb předpokládal splacení formou 25 stejných pololetních splátek. Úroková sazba byla stanovena ve výši 3,79 % ročně.

                     (41)

                     Kolaterály související s tímto úvěrem u BRD, jež však sloužily jako kolaterály rovněž u úvěru u BCR ve výši 17 950 000 EUR (tj. přibližně 83 485 450 RON), který je projednán v písmenu c)), jakož i u související půjčky EIB ve výši 32 650 000 EUR (tj. 151 855 150 EUR), kterou se rozhodnutí o zahájení řízení nezabývalo, byly poskytnuty formou zástavního práva k nemovitostem a movitým věcem podniku s celkovou hodnotou ve výši 93 323 204 EUR (přibližně 417 481 353,09 RON).

                     (42)

                     V souvislosti s tímto úvěrem u BRD musel podnik CE Hunedoara uhradit ministerstvu financí rovněž rizikovou provizi ve výši 2,5 %, tj. 367 000 EUR, která byla rozdělena do osmi stejných tranší, pro „rizikový fond pro veřejný dluh“.

                     (43)

                     Úvěr u BRD a úvěr u BCR financovaly investice k zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí v elektrárně Paroseni (normy EU stanovené ve směrnici o průmyslových emisích). Tyto investice nemohly zvýšit objem výroby ani snížit výrobní náklady, což by umožnilo dosáhnout dodatečných provozních výnosů k splácení úvěrů. Byly pouze podmínkou pro zachování elektrárny v provozu. Využití soukromých úvěrů, jež byly uděleny rumunskému státu, který je následně poskytl na financování k zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, v období 2013–2014 následovalo poté, co Rumunsko poskytlo granty na stejný typ zařízení (odsiřování odpadních plynů) jiným tepelným elektrárnám v roce 2010 (CE Turceni) a 2011 (CE Craiova II), s ohledem na něž došlo v roce 2012 k výměnám s rumunskými orgány (21). Zdá se být proto vhodné mít za to, že úvěry u BRD a u BCR, které stát převedl, a financování k zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí představovaly ve skutečnosti granty stejně jako dříve v případě jiných elektráren v roce 2011 a 2012.

               d)   Úvěr na splacení neslučitelné podpory, která měla být vrácena na základě rozhodnutí týkajícího se neslučitelné podpory; jistina a úroky – „úvěr na splacení neslučitelné podpory“

                     (44)

                     Na základě mimořádného nařízení vlády č. 11 ze dne 13. května 2015 týkajícího se poskytnutí půjčky podniku CE Hunedoara S.A. byla dne 9. června 2015 mezi ministerstvem financí, podnikem CE Hunedoara a ministerstvem pro energetiku, malé a střední podniky a podnikatelské prostředí uzavřena smlouva o půjčce.

                     (45)

                     Výše zmíněná smlouva o půjčce poskytovala podniku CE Hunedoara půjčku s jistinou ve výši 34 785 015 RON (přibližně 7 478 778 EUR). Tato půjčka byla použita na splacení neslučitelné podpory uvedené v 5. bodě odůvodnění.

                     (46)

                     Splatnost půjčky byla 90 dnů, a měla být tudíž splacena dne 8. září 2015. Schválená úroková sazba byla u této půjčky stanovena ve výši tříměsíční sazby ROBOR plus 5 %, tj. 6,27 % ročně a představovala pevnou sazbu platnou po celou dobu půjčky.

                     (47)

                     V souladu s § 2 odst. 2 výše zmíněného mimořádného nařízení vlády č. 11 ze dne 13. května 2015 byly poskytnuty kolaterály ve výši 49 380 000 RON (přibližně 10 616 700 EUR), tj. 120 % půjčky.

               e)   Půjčka představující státní podporu udělenou v souladu s rozhodnutím o podpoře na záchranu plus úroky – „půjčka představující podporu na záchranu“

                     (48)

                     Na základě mimořádného nařízení vlády č. 22 ze dne 24. června 2015 týkajícího se poskytnutí půjčky podniku CE Hunedoara S.A. byla dne 14. července 2015 mezi ministerstvem financí, podnikem CE Hunedoara a ministerstvem pro energetiku, malé a střední podniky a podnikatelské prostředí uzavřena smlouva o půjčce.

                     (49)

                     Výše zmíněná smlouva o půjčce předpokládala poskytnutí jistiny podniku CE Hunedoara ve výši 167 000 000 RON (přibližně 35 905 000 EUR), která je rozdělena na dvě tranše; první tranše ve výši 98 476 900 RON (přibližně 21 172 533 EUR) byla poskytnuta dne 20. července 2015, zatímco druhá tranše ve výši 68 523 100 RON (přibližně 14 732 466 EUR) poskytnuta nebyla, jelikož podnik CE Hunedoara nesplatil jinou půjčku, která byla udělena na základě mimořádného nařízení vlády č. 11/2015 a která souvisela se splacením podpory podle rozhodnutí o neslučitelné podpoře (viz písmeno d)).

                     (50)

                     Splatnost půjčky představující podporu na záchranu činila šest měsíců, tj. byla poskytnuta na období od dubna do září 2015; z výše uvedených důvodů však podnik CE Hunedoara obdržel pouze první tranši půjčky.

                     (51)

                     Schválená úroková sazba byla u této půjčky stanovena ve výši šestiměsíční sazby ROBOR plus 5 %, tj. 6,57 % ročně a představovala pevnou sazbu platnou po celou dobu půjčky.

                     (52)

                     V souladu s § 3 odst. 3 výše zmíněného mimořádného nařízení vlády č. 22 ze dne 24. června 2015 byly poskytnuty kolaterály ve výši 123 960 000 RON, (přibližně 26 651 400 EUR), tj. 120 % půjčky.

               2.5.   Důvody zahájení formálního vyšetřovacího řízení

                     (53)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení Komise předběžně konstatovala, že by pět veřejně financovaných nebo podporovaných půjček, které byly poskytnuty podniku CE Hunedoara nebo z nichž měl tento podnik prospěch, mohlo představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to s ohledem na částku v celkové výši 337 milionů RON (přibližně 73 milionů EUR), která nebyla ke dni 30. června 2016 dosud splacena.

                     (54)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda byly splněny podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU pro podporu na restrukturalizaci, jak jsou stanoveny v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise podotkla, že rumunské orgány nepředložily platný plán restrukturalizace ani jasný plán likvidace společnosti v přiměřené lhůtě a nebylo možno určit zjistitelný a platný příspěvek podniku CE Hunedoara k nákladům na restrukturalizaci, ani opatření, která omezují narušování hospodářské soutěže, což jsou podmínky pro soulad podpory na restrukturalizaci s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Podnik CE Hunedoara rovněž nesplatil podporu na záchranu ani půjčku, která byla poskytnuta na splacení minulé neslučitelné podpory.

                     (55)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení Komise za účelem posouzení toho, zda by byly dotyčné půjčky dostupné pro podnik CE Hunedoara na finančních trzích a zda byly poskytnuty za tržních podmínek, Rumunsko požádala, aby předložilo

                                 —

                                 informace týkající se úvěruschopnosti, tržních referenčních hodnot a ratingů podniku CE Hunedoara, jež rumunské orgány vzaly v úvahu za účelem stanovení podmínek pro poskytnutí podpory, což je doloženo důkazy, jež se časově shodují s daty poskytnutí, podřízení či jištění každé půjčky,

                                 —

                                 doklady o nabídkách půjček, které podniku CE Hunedoara mezi roky 2012 a 2016 předložily tržní finanční instituce nebo banky, s upřesněním, zda se vyžadovala státní nebo veřejná záruka, a

                                 —

                                 veškeré informace, které mohou pomoci těchto pět půjček posoudit.

               3.   PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA

                     (56)

                     Ve svých připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení řízení předložilo Rumunsko informace a řadu tvrzení, jak je uvedeno níže.

               3.1.   Připomínky týkající se nesplacené jistiny a dlužných částek s ohledem na pět půjček

         a)   Půjčka IBRD

                     (57)

                     Počínaje splátkou splatnou v listopadu 2014 podnik CE Hunedoara vzhledem ke svým finančním potížím nebyl nadále schopen platby provádět a požádal ručitele, ministerstvo financí, o uhrazení zbývajících splátek.

                     (58)

                     Ministerstvo financí jakožto ručitel podniku CE Hunedoara uhradilo tři zbývající splátky (tj. v listopadu 2014, v květnu 2015 a v listopadu 2015) a vypočítalo penále a úroky z prodlení, které mu podnik CE Hunedoara dluží. Nesplacený dluh podniku CE Hunedoara vůči ministerstvu financí (zahrnující tři splátky a příslušné penále a úroky) ke dni 31. března 2018 činil 60 711 568 RON (přibližně 13 052 987 EUR).

               b)   Úvěr u BCR

                     (59)

                     V říjnu 2015 informoval podnik CE Hunedoara ministerstvo financí, že kvůli finančním potížím není schopen dostát svým závazkům. Ke dni 31. prosince 2017 dlužil podnik CE Hunedoara ministerstvu financí částku ve výši 5 343 411 EUR (přibližně 24 853 078 RON) odpovídající splatným částkám jistiny, úroků a rizikové provize plus další částku ve výši 564 163 EUR (přibližně 2 763 553 RON) ve formě úroků z prodlení a penále.

                     (60)

                     Ke dni 31. března 2018 byla z částky jistiny ve výši 17 950 000 EUR (přibližně 83 485 450 RON) splacena částka ve výši 2 154 000 EUR (přibližně 10 018 254 RON), a dlužná částka tudíž činila 15 796 000 EUR (přibližně 73 467 196 RON).

               c)   Úvěr u BRD

                     (61)

                     V únoru 2016 informoval podnik CE Hunedoara ministerstvo financí, že kvůli finančním potížím není schopen dostát svým závazkům. Ke dni 31. března 2018 dlužil podnik CE Hunedoara ministerstvu financí částku ve výši 3 000 357 EUR (přibližně 13 955 150 RON) odpovídající splatným částkám jistiny, úroků a rizikové provize, úroků z prodlení a penále.

                     (62)

                     Ke dni 31. března 2018 byla z částky jistiny ve výši 14 700 000 EUR (přibližně 68 371 170 RON) splacena částka ve výši 1 764 000 EUR (přibližně 8 204 364 RON), a dlužná částka tudíž činila 12 936 000 EUR (přibližně 60 166 806 RON).

               d)   Půjčka na splacení neslučitelné podpory

                     (63)

                     Dne 8. září 2015, kdy byla půjčka splatná a nebyla uhrazena, vypočítalo ministerstvo financí úroky z prodlení za každý den zpoždění, které mu mají být uhrazeny. Ke dni 31. března 2018 činil nesplacený dluh podniku CE Hunedoara v souvislosti s touto půjčkou 42 339 794,26 RON (přibližně 9 103 055 EUR) a sestával z částky jistiny ve výši 34 785 015 RON (přibližně 7 478 778 EUR), úroků z půjčky ve výši 545 255,11 RON (přibližně 117 229 EUR) a úroků z prodlení ve výši 7 009 525,58 RON (přibližně 1 507 048 EUR).

               e)   Půjčka představující podporu na záchranu

                     (64)

                     Z celkové částky ve výši 98 476 900 RON (přibližně 21 172 533 EUR), která představovala první tranši, využil podnik CE Hunedoara pouze částku ve výši 93 450 841,17 RON (přibližně 20 091 930 EUR) a rozdíl ve výši 5 026 058,86 RON (přibližně 1 080 602 EUR) vrátil ministerstvu financí. Ke dni 31. března 2018 činil nesplacený dluh podniku CE Hunedoara v souvislosti s touto půjčkou 112 579 946,05 RON (přibližně 24 204 688 EUR) a sestával z částky jistiny ve výši 93 450 841,17 RON (přibližně 20 091 930 EUR), úroků z půjčky ve výši 3 306 854,30 RON (přibližně 710 973 EUR) a úroků z prodlení ve výši 15 822 250,68 RON (přibližně 3 401 783 EUR).

                        Tabulka 3

                        Informace poskytnuté Rumunskem, které se týkaly nesplacené jistiny a dlužných částek s ohledem na pět půjček ke dni 31. března 2018

                                 Půjčka IBRD

                                 Úvěr u BCR

                                 Úvěr u BRD

                                 Půjčka na splacení neslučitelné podpory

                                 Půjčka představující podporu na záchranu

                                 Datum poskytnutí

                                 31.05.2002

                                 5.12.2013

                                 5.6.2014

                                 9.6.2015

                                 14.7.2015

                                 Původní jistina

                                 68,75 mil. USD

                                 17,95 mil. EUR

                                 14 mil. EUR

                                 34,8 mil. RON

                                 98,5 mil. RON

                                 Nesplacená jistina ke dni 31.3.2018

                                 0

                                 15,79 mil. EUR
                                 (73,5 mil. RON)

                                 12,9 mil. EUR
                                 (60,1 mil. RON)

                                 34,8 mil. RON

                                 93,4 mil. RON

                                 Částka splatná ministerstvu financi ke dni 31.3.2018 ve formě jistiny, penále a úroků

                                 60,7 mil. RON
                                 (13,1 mil. EUR)

                                 5,3 mil. EUR
                                 (24,9 mil. RON)

                                 3,0 mil. EUR
                                 (13,9 mil. RON)

                                 42,3 mil. RON

                                 112,6 mil. RON

               3.2.   Ostatní připomínky

                     (65)

                     Rumunsko podalo za prvé vysvětlení týkající se půjčky představující podporu na záchranu, která byla schválena rozhodnutím Komise ze dne 21. dubna 2015. Jak bylo uvedeno rovněž v rozhodnutí o zahájení, v době schválení půjčky představující podporu na záchranu se Rumunsko zavázalo, že nejvýše do šesti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o podpoře na záchranu předloží: i) doklad o splacení půjčky nebo ii) platný plán restrukturalizace nebo iii) doložený plán likvidace, který stanoví kroky vedoucí k likvidaci podniku CE Hunedoara v přiměřené lhůtě, a to bez další podpory. Rumunsko v této souvislosti potvrdilo, že se skutečně rozhodlo pro alternativu týkající se restrukturalizace podniku CE Hunedoara.

                     (66)

                     Za druhé, s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení Rumunsko uvedlo, že podle jeho názoru neposkytla půjčka představující podporu na záchranu, která byla schválena rozhodnutím o podpoře na záchranu, příjemci (tj. podniku CE Hunedoara) skutečnou hospodářskou výhodu. Rumunsko tvrdilo, že půjčka byla schválena v souladu s existujícími podmínkami na bankovním trhu, tj. na základě ekonomicko-finanční analýzy, kterou provedla EximBank; záruky, které uložila vnitrostátní daňová správa, mimoto zohledňovaly tržní hodnotu kolaterálu, jenž pokrýval nejméně 120 % hodnoty půjčky.

                     (67)

                     Za třetí, co se týká řízení o likvidaci podniku CE Hunedoara a právního oddělení činnosti v oblasti těžby uhlí a činnosti v oblasti výroby elektřiny, Rumunsko objasnilo, že: i) nedostatečné finanční prostředky, ii) skutečnost, že podnik CE Hunedoara vstoupil na návrh společnosti v roce 2016 dvakrát dočasně do insolvenčního řízení a následně bylo toto řízení pokaždé ukončeno, jakož i iii) skutečnost, že v době předložení podání Rumunska vnitrostátní soudy dosud nerozhodly o dalším návrhu na zahájení insolvenčního řízení, představují důvody, které bránily právnímu oddělení těžby uhlí od výroby elektřiny.

                     (68)

                     Rumunsko uvedlo, že právní oddělení vyžaduje dodržení určitých procesních kroků stanovených v právních předpisech a že v případě, nedojde-li k zásahu třetích osob, trvá řízení obvykle šest až devět měsíců. Rumunsko dále zdůraznilo, že pro činnosti v oblasti těžby uhlí a výroby elektřiny je nicméně vedeno oddělené účetnictví a že podpora na záchranu bude využita výhradně na činnost v oblasti energetiky, jak bylo uvedeno rovněž v oznámení podpory na záchranu.

                     (69)

                     Za čtvrté, co se týká podmínek pro podporu poskytovatelů služeb obecného hospodářského zájmu uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, Rumunsko uvedlo, že podnik CE Hunedoara je poskytovatelem služeb, jež jsou nezbytné pro fungování vnitrostátní elektroenergetické soustavy, což ve skutečnosti podnik CE Hunedoara opravňuje k obdržení vyrovnávací platby v souladu s platnými právními předpisy (22). Rumunsko v této souvislosti dodalo, že informace potřebné pro vymezení služeb obecného hospodářského zájmu, pověření, výpočet vyrovnávací platby a doby trvání byly Komisi poskytovány od roku 2016 a jsou téměř úplné.

                     (70)

                     Rumunsko za páté také uvedlo, že podle studií, která provedla národní společnost pro přenos elektrické energie Transelectrica S.A., by ukončení provozu dvou elektráren Mintia a Paroseni mělo negativní dopad na fungování vnitrostátní elektroenergetické soustavy.

                     (71)

                     Podle odhadů Rumunska se za šesté předpokládalo, že jiné elektrárny nebudou v blízké budoucnosti dostupné kvůli vstupu v platnost prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2017/1442 (23).

                     (72)

                     Rumunsko však neposkytlo žádné informace, které by dokládaly posouzení ex ante provedené rumunskými orgány či účastníky trhu před poskytnutím půjček, a s ohledem na slučitelnost půjček s pravidly státní podpory nepředložilo žádné podpůrné důkazy.

                     (73)

                     Ve svých připomínkách k zahájení řízení Rumunsko nepopřelo, že půjčka představující podporu na záchranu, půjčka poskytnutá na splacení neslučitelné podpory a další tři půjčky představují státní prostředky a jsou přičitatelné státu.

               4.   POSOUZENÍ PODPORY

                     (74)

                     Toto rozhodnutí se týká pěti veřejně financovaných nebo podporovaných půjček, které jsou popsány v oddíle 2.4.

                     (75)

                     Tímto rozhodnutím není dotčeno posouzení případných dalších opatření podpory ve prospěch podniku CE Hunedoara. To zahrnuje zejména odklad nebo zrušení pohledávek veřejných subjektů přinášející přímý prospěch podniku CE Hunedoara, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, jakož i dřívější zrušení nebo vzdání se pohledávek veřejných subjektů vůči společnosti National Hard Coal Company JSC Petrosani před její likvidací, pokud je třeba podnik CE Hunedoara pokládat za hospodářského nástupce této společnosti.

                     (76)

                     Komise nejprve posoudí, zda dotyčných pět opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poté Komise přezkoumá, zda byla podpora již poskytnuta a zda by mohla být tato podpora slučitelná s vnitřním trhem.

                     (77)

                     Na úvod Komise uvádí, že nesouhlasí s připomínkami Rumunska, co se týká úvěrů u BCR a BRD. Za prvé, ačkoli Rumunsko (jakožto dlužník) skutečně uhradilo bance BCR resp. bance BRD část jistiny, pro podnik CE Hunedoara to neplatí, jelikož ten nesplatil rumunskému státu ani část jistiny (podřízených úvěrů), takže ve skutečnosti není dosud uhrazena celá výše původní jistiny (podřízených úvěrů), a nikoli pouze její část. Za druhé, Komise nesouhlasí rovněž s připomínkami Rumunska, co se týká částek splatných ministerstvu financí k 31. březnu 2018 u těchto dvou úvěrů; jak je objasněno níže, Komise se domnívá, že podnik CE Hunedoara dluží rumunskému státu celou částku jistiny (podřízených) úvěrů u BCR a BRD (a nikoli pouze splátky jistiny splatné podle rozpisu plateb k 31. březnu 2018).

               4.1.   Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

                     (78)

                     V čl. 107 odst. 1 je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

                     (79)

                     Aby se opatření považovalo za podporu ve smyslu tohoto ustanovení, je nutné, aby byly splněny tyto kumulativní podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí příjemci poskytovat výhodu; iii) tato výhoda musí být selektivní a iv) opatření musí nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

               4.1.1.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

                     (80)

                     Jak uvedl Soudní dvůr (24), aby opatření představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí a) pocházet ze státních prostředků poskytnutých přímo státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny, a b) být přičitatelná státu. Pojem členský stát zahrnuje všechny úrovně orgánů veřejné moci bez ohledu na to, zda se jedná o celostátní, regionální nebo místní orgán (25).

                     (81)

                     Co se týká půjčky IBRD, Rumunsko uvedlo, že tato půjčka byla výsledkem smlouvy podepsané dne 31. května 2002 mezi IBRD a společností Electrocentrale Deva, právním předchůdcem podniku CE Hunedoara. Tato smlouva o půjčce byla jištěna rumunskou vládou. Podle judikatury (26) postačuje pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU vyvolání konkrétního rizika budoucí dodatečné zátěže pro stát prostřednictvím záruky nebo smluvní nabídky. Záruka za půjčku IBRD zahrnovala jako taková prostředky ze státního rozpočtu.

                     (82)

                     Co se týká úvěru u BCR, Rumunsko potvrdilo, že tento úvěr byl výsledkem smlouvy, která byla dne 3. prosince 2013 uzavřena mezi bankou BCR a ministerstvem financí za účelem financování jedné čtvrtiny investičního projektu nazvaného „Centrala Electrică Paroșeni“. Tento úvěr byl poté poskytnut podniku CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy, která byla uzavřena dne 5. prosince 2013. Vedlejší úvěrová smlouva (související s úvěrem u BCR, který sjednal rumunský stát) byla podniku CE Hunedoara nabídnuta z prostředků pocházejících ze státního rozpočtu.

                     (83)

                     Co se týká úvěru u BRD, Rumunsko uvedlo, že tento úvěr byl výsledkem smlouvy podepsané dne 19. května 2014 mezi bankou BRD a ministerstvem financí. Tento úvěr poskytla banka dlužníkovi, který jej následně převedl na podnik CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy, jež byla uzavřena dne 5. června 2014 za účelem financování další čtvrtiny projektu nazvaného „Centrala Electrică Paroșeni“. Vedlejší úvěrová smlouva (související s úvěrem u BRD, který sjednal rumunský stát) byla podniku CE Hunedoara nabídnuta z prostředků pocházejících ze státního rozpočtu.

                     (84)

                     Půjčka představující podporu na záchranu, včetně její části, která byla prodloužena a nebyla splacena, a půjčka na splacení neslučitelné podpory zahrnují státní prostředky, jelikož byly poskytnuty z finančních prostředků, jež byly vyčleněny ve státním rozpočtu a pocházely ze státního rozpočtu.

                     (85)

                     Různé akty, jimiž ministerstvo financí sjednalo, podřídilo nebo zaručilo půjčky pro podnik CE Hunedoara, ať už z vlastního podnětu, na základě pravomocí, které mu byly svěřeny, nebo na příkaz rumunské Rady ministrů, lze přičíst rumunskému státu.

                     (86)

                     Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že dotyčných pět půjček zahrnuje státní prostředky a že je lze přičíst rumunskému státu.

               4.1.2.   Hospodářská výhoda

                     (87)

                     V čl. 107 odst. 1 SFEU se vyžaduje, aby opatření zvýhodňovalo určité podniky nebo určitá odvětví výroby, aby bylo vymezeno jako státní podpora. Půjčky nebo záruky poskytnuté přímo či nepřímo státem mohou zvýhodňovat podnik, který je jejich příjemcem, pokud poskytují financování, které by příjemce neměl k dispozici na finančních trzích za stejných podmínek, pokud vůbec. Za účelem ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářské výhody, používá Komise kritérium „zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu“. Podle této zásady se posouzení zaměřuje na transakci z hlediska hypotetického obezřetného soukromého věřitele/investora nacházejícího se v co nejpodobnější situaci jako stát (27).

                     (88)

                     V daném případě je rumunský stát jak věřitelem, tak i hlavním akcionářem podniku CE Hunedoara. Za této situace mohlo Rumunsko poskytnout nebo zaručit samostatně půjčku v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jsou-li podmínky poskytnutí půjčky v souladu s tržními podmínkami, pokud je pravděpodobné splacení nebo vyšší návratnost pro akcionáře v jiné formě.

                     (89)

                     Při posouzení podmínek, za nichž akcionář poskytne půjčky, je proto nutno vzít v úvahu případnou návratnost, kterou akcionář mohl přiměřeně očekávat. V daném případě je vzhledem k i) finančním údajům podniku CE Hunedoara uvedeným v tabulce 2, ii) podstatně vyšším mezním výrobním nákladům podniku CE Hunedoara v porovnání s tržními cenami a iii) historii předchozích společností zřejmé, že rumunský stát ani žádný tržně jednající investor v podobné situaci jako stát nemohl u svých podílů v podniku CE Hunedoara od roku 2013 očekávat případnou návratnost ve formě dividend či kapitálového zisku.

                     (90)

                     Za prvé, u tří půjček (půjčky IBRD, úvěru u BCR a úvěru u BRD), které sjednalo nebo jistilo ministerstvo financí ve prospěch podniku CE Hunedoara, je nutno vzít při posouzení v úvahu finanční situaci podniku a historii jeho předchůdců, jak by ji přezkoumal jakýkoli obezřetný, tržně jednající věřitel nebo investor. Již před dubnem 2015, kdy podnik CE Hunedoara údajně nebyl schopen získat financování za tržních podmínek, byl podnik značně ztrátový, a to od prvního roku plného provozu po spojení uhelných dolů a výroby elektřiny v témže podniku.

                     (91)

                     Za druhé, co se týká půjčky na splacení neslučitelné podpory, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že podniku CE Hunedoara jakožto nástupnické společnosti provozující elektrárny Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva byla poskytnuta hospodářská výhoda podobné povahy (jako je výhoda spojená s půjčkou představující podporu na záchranu) prostřednictvím státní podpory, která byla předmětem rozhodnutí o neslučitelné podpoře, jež bylo přijato dne 20. dubna 2015, a v důsledku toho veřejné půjčky, která byla podniku CE Hunedoara poskytnuta na splacení této podpory. Půjčka na splacení neslučitelné podpory byla poskytnuta v době, kdy podnik CE Hunedoara splňoval podle Rumunska kritéria pro to, aby byl předmětem insolvenčního řízení podle rumunských právních předpisů, a lze proto vyloučit, že by podnik mohl získat toto financování za tržních podmínek.

                     (92)

                     Za třetí, co se týká půjčky představující podporu na záchranu, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, rumunské orgány prohlásily, že podnik CE Hunedoara nebyl schopen tuto půjčku získat od komerčních bank, a uznaly, že tato půjčka poskytla (selektivní) výhodu (28). Prodloužená a dosud nesplacená část půjčky představující podporu na záchranu, kterou má podnik CE Hunedoara k dispozici, rovněž představuje hospodářskou výhodu, kterou by podnik nebyl schopen získat za tržních podmínek, například refinancováním a splacením neuhrazené části půjčky úvěrem od komerční banky.

                     (93)

                     Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Rumunsko tvrdilo, že mělo skutečně v úmyslu podnik CE Hunedoara restrukturalizovat a přeměnit půjčku představující podporu na záchranu na součást podpory na restrukturalizaci. Komise však podotýká, že Rumunsko nepředložilo platný plán restrukturalizace v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a že pouhý záměr provést restrukturalizaci neodstraňuje výhodu, kterou poskytla půjčka představující podporu na záchranu, jelikož tato půjčka nebyla splacena do šesti měsíců od poskytnutí podpory.

                     (94)

                     Rumunsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení rovněž uvedlo, že půjčka představující podporu na záchranu byla podle analýzy, kterou provedla EximBank, poskytnuta za „existujících podmínek na bankovním trhu“ a že byla zajištěna. Toto tvrzení však není správné, jak prokazuje pouhý fakt, že podnik CE Hunedoara nebyl schopen získat úvěr u komerčních bank, jak je uvedeno v 100. a 101. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Rumunsko dále nepředložilo analýzu úvěrového rizika, kterou provedla EximBank.

                     (95)

                     Za čtvrté, společnosti, které byly předchůdci podniku CE Hunedoara, nebyly rovněž schopny dostát svým závazkům a v rámci likvidace zbyla neuhrazená částka přesahující 1,2 miliardy EUR. Jako nově založená společnost, která byla sice očištěna od většiny závazků společností Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva a National Hard Coal Company JSC Petroșani, neměl podnik CE Hunedoara spolehlivou a solidní úvěrovou historii, bez níž se tržně jednající věřitelé zdráhají transakce financovat. Všech pět půjček, které jsou předmětem tohoto řízení, bylo skutečně poskytnuto z prostředků náležejících do státního rozpočtu (viz oddíl 4.1.1). Nejsou naopak k dispozici žádné důkazy o tom, že by jakýkoli soukromý, tržně jednající věřitel poskytl podniku CE Hunedoara půjčky ve srovnatelném rozsahu. Navzdory výzvě uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, aby Rumunsko předložilo důkazy o nabídkách půjček pro podnik CE Hunedoara, které mezi roky 2012 a 2016 předložily tržní finanční instituce nebo banky, s upřesněním, zda se požadovala státní nebo veřejná záruka, žádné takovéto nabídky nebo důkazy o kladném hodnocení ze strany tržně jednajících věřitelů předloženy nebyly.

                     (96)

                     Za páté, jak je objasněno v 20. bodě odůvodnění, výrobními aktivy podniku CE Hunedoara byla aktiva provozována dříve předchozími společnostmi bez významného výrobního či technického zdokonalení, jež by akcionářům umožnilo přiměřeně očekávat lepší nebo výnosnější prodej elektřiny a tepla na rumunském trhu s elektřinou. Rumunské orgány, které zcela vlastnily podnik CE Hunedoara i jeho předchůdce, přičemž byly současně rovněž jeho hlavním věřitelem, nemohly opomíjet strukturální neschopnost podniku CE Hunedoara vytvořit dostatečný provozní zisk k uhrazení závazků. Rumunské orgány poskytly z veřejných financí prostředky, které by podnik CE Huneadoara nebyl schopen získat na finančním trhu s jakoukoli sazbou.

                     (97)

                     Všech pět výše uvedených skutečností ovlivňuje úvěruschopnost podniku CE Hunedoara a znamená, že není věrohodné, že by bez zásahu státu našel podnik CE Hunedoara za tržních podmínek ochotné věřitele, kteří by věřili tomu, že podnik CE Hunedoara půjčky splatí. Stejně tak není pravděpodobné, že Rumunsko mohlo u svého podílu v podniku CE Hunedoara očekávat návratnost, a zejména z ušlých příjmů, když podniku CE Hunedoara poskytlo půjčky za příznivějších podmínek, než byly podmínky na trhu.

                     (98)

                     Závěrem se uvádí, že dotyčné půjčky podnik CE Hunedoara (jak se zdá) zvýhodnily. Podnik CE Hunedoara byl dlužníkem se špatnou úvěrovou historií svých předchůdců, kteří se dostali do platební neschopnosti a jsou v likvidaci, a v období 2012–2013, kdy byl podnik založen, neměl žádnou úvěrovou historii. Podnik CE Hunedoara vykazoval rostoucí provozní ztráty, které od roku 2013–2014 neumožňovaly splácet dluh, a ve skutečnosti neplnil své závazky, což vedlo k tomu, že od roku 2015 mohl být podnik potenciálně předmětem insolvenčního řízení. Mimoto nejsou k dispozici údaje o tom, že rumunské orgány podnikly včas kroky, které by při vymáhání svých pohledávek učinil věřitel jednající s řádnou péčí, jako je vyzvání dlužníka, aby půjčky splatil, nebo návrh na provedení nucených plateb v případě úhrad v prodlení. Ačkoli v lednu 2016 byl podán návrh na zahájení insolvenčního řízení vůči podniku CE Hunedoara (viz 22. bod odůvodnění), toto řízení dosud nevedlo k účinnému navrácení. Vzhledem ke složité finanční situaci podniku a nízké pravděpodobnosti splacení v době, kdy byly půjčky uděleny nebo prodlouženy, poskytly dotyčné půjčky podniku CE Hunedoara hospodářskou výhodu v podobě financování a finančních prostředků, které by nebyl schopen získat na trhu.

                     (99)

                     Co se týká vyčíslení této hospodářské výhody, v 34. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení odkázala Komise na rozsudek Tribunálu ve věci Larko (29), a sice že v případě, kdy se dlužník nachází v delikátní finanční situaci vyznačující se zejména snižováním jeho obratu, záporným vlastním kapitálem a neschopností splácet půjčky z vlastních zdrojů, se může hospodářská výhoda spojená s půjčkou rovnat celkové výši půjčených finančních prostředků i v případě, že stát poskytne pouze záruku za půjčku. Rumunské orgány nepředložily žádné důkazy, že podnik CE Huneadoara měl přístup k tržnímu financování za tržních podmínek, které by prokazovaly, že se podnik CE Hunedoara snažil, natož že se mu podařilo získat půjčku na trhu bez státní podpory.

                     (100)

                     Jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění, úvěr u BRD a úvěr u BCR, které rumunský stát převedl za účelem financování k zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí v období 2013–2014, následovaly poté, co Rumunsko poskytlo granty na stejný typ zařízení (odsiřování odpadních plynů) jiným tepelným elektrárnám v roce 2010 (CE Turceni) a v roce 2011 (CE Craiova II), a rozhodlo se ukončit praxi spočívající v poskytování těchto grantů jako nástroje podpory. Vzhledem k charakteristice, účelu a finanční situaci podniku CE Hunedoara se proto jeví jako vhodné mít za to, že úvěry u BRD a BCR, které stát převedl, a financování k zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí byly ve skutečnosti granty, navzdory jejich právní kvalifikaci jako půjček.

                     (101)

                     Převedení úvěrů, které poskytly banky BRD a BCR, rumunským státem prokazuje, že tyto soukromé banky nebyly s ohledem na podnik CE Hunedoara ochotny převzít riziko likvidity, jelikož pokládaly prakticky za jisté, že půjčky nebudou splaceny.

                     (102)

                     Na základě výše uvedených skutečností proto Komise vyvozuje závěr, že dotyčných pět půjček poskytlo podniku CE Hunedoara hospodářskou výhodu, a má za to, že tato výhoda odpovídá celé částce jistiny půjček v době jejich poskytnutí.

               4.1.3.   Selektivita

                     (103)

                     V čl. 107 odst. 1 SFEU se vyžaduje, aby opatření zvýhodňovalo určité podniky nebo určitá odvětví výroby, aby bylo vymezeno jako státní podpora. Komise podotýká, že dotyčných pět půjček bylo podniku CE Hunedoara poskytnuto ad hoc na podporu jeho další činnosti v konkrétních situacích, které vyžadovaly investice za účelem zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, k pokrytí provozních nákladů či k splacení neslučitelné podpory, a nebyly součástí širšího opatření obecné hospodářské politiky k poskytování podpory podnikům nacházejícím se ve srovnatelné právní a hospodářské situaci, které působí v odvětví výroby elektřiny či v jiných hospodářských odvětvích. Komise proto došla k závěru, že tyto půjčky jsou selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               4.1.4.   Účinek na obchod a narušení hospodářské soutěže

                     (104)

                     Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje zejména postavení určitých podniků oproti jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Unie, je třeba mít za to, že tento obchod je podporou ovlivněn (30). Postačuje, aby příjemce podpory soutěžil s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřené hospodářské soutěži (31).

                     (105)

                     Podnik CE Hunedoara dodává elektřinu a teplo v Rumunsku. Podle platných pravidel Unie týkajících se vnitřního trhu s elektřinou (32) mohou dodavatelé elektřiny v Rumunsku libovolně uskutečňovat transakce a vyhledávat odběratele. Řada konkurentů z Rumunska (např. SN Nuclearelectrica, SN Hidroelectrica) či z jiných členských států (např. ČEZ, Alpiq) tak skutečně činí. Komise podotýká, že rumunská elektroenergetická soustava je v současnosti propojena s elektroenergetickými soustavami Bulharska a Maďarska, takže mezi těmito členskými státy dochází k tokům elektřiny a obchodování s ní.

                     (106)

                     Komise proto vyvozuje závěr, že předmětné půjčky mohou ovlivnit obchod v EU a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

               4.1.5.   Závěr ohledně existence podpory

                     (107)

                     Na základě výše uvedených argumentů dospěla Komise k závěru, že půjčka IBRD pro podnik CE Hunedoara jištěná rumunským státem, úvěry u BCR a BRD sjednané ve prospěch podniku CE Hunedoara, půjčka poskytnutá na splacení dřívější neslučitelné podpory a půjčka představující podporu na záchranu, včetně její prodloužené a nesplacené části, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               4.2.   Zákonnost podpory

                     (108)

                     Smlouva o půjčce IBRD ve prospěch podniku CE Hunedoara, která byla jištěna státem, byla podepsána dne 31. května 2002 se společností Electrocentrale Deva, jedním z právních předchůdců podniku CE Hunedoara, tudíž před přistoupením Rumunska k Evropské unii v roce 2007; půjčka IBRD by tudíž nebyla protiprávní ani v případě, pokud by bylo zjištěno, že zahrnovala státní podporu. Platby, které stát provedl jako ručitel, třebaže k nim došlo po přistoupení, proto představují existující podporu a jako takové nejsou protiprávní, aniž by bylo dotčeno hodnocení možného budoucího selhání státu, pokud jde o následné uplatnění jeho práva vůči podniku CE Hunedoara, podle pravidel státní podpory.

                     (109)

                     Úvěr u BCR, úvěr u BRD a půjčka poskytnutá na splacení neslučitelné podpory však představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a jelikož byly vyplaceny v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, představují protiprávní státní podporu.

                     (110)

                     Půjčka představující podporu na záchranu, proti níž nevznesla Komise v rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 21. dubna 2015 námitky, nebyla poskytnuta před vydáním rozhodnutí Komise, a nepředstavovala proto protiprávní státní podporu. Její nepřiměřené prodloužení a nesplacení po uplynutí šestiměsíčního období, na které byla poskytnuta, však znamenají, že toto prodloužení je protiprávní.

               4.3.   Slučitelnost podpory a právní základ pro posouzení

                     (111)

                     Komise musí posoudit, zda lze výše určená opatření podpory považovat za slučitelná s vnitřním trhem. Podle judikatury Soudního dvora je povinností členských států, aby uvedly možné důvody slučitelnosti a prokázaly, že jsou splněny příslušné podmínky (33). S výjimkou původně poskytnuté půjčky představující podporu na záchranu a jejího prodloužení po uplynutí šesti měsíců od vydání rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 2015 a půjčky IBRD, která nepodléhala oznamovací povinnosti, jelikož byla poskytnuta před přistoupením Rumunska k Unii, neoznámilo Rumunsko půjčku poskytnutou na splacení neslučitelné podpory, úvěr u BCR ani úvěr u BRD a neuvedlo možné důvody slučitelnosti s vnitřním trhem.

                     (112)

                     Na základě dostupných informací a v souladu s tím, co bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, se Komise domnívá, že jediným možným základem slučitelnosti předmětných opatření jsou pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Tyto pokyny stanoví pravidla a podmínky za účelem posouzení slučitelnosti podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

               4.3.1.   Použitelnost pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

                     (113)

                     Podle bodů 137 a 138 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci „Komise prověří, zda se podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise, a tedy v rozporu s čl. 108 odst. 3 [SFEU] slučují s vnitřním trhem na základě těchto pokynů, pokud je celá podpora nebo její část poskytnuta po zveřejnění pokynů v Úředním věstníku Evropské unie“, a „ve všech ostatních případech bude postupovat podle pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta“.

                     (114)

                     Půjčka představující podporu na záchranu a půjčka na splacení neslučitelné podpory byly uděleny po vstupu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci v platnost dne 1. srpna 2014. Na tyto dvě půjčky se proto vztahují pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

                     (115)

                     Úvěry u BCR a u BRD nebyly mimoto v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU oznámeny Komisi. Z toho vyplývá, že i kdyby byly tyto dva úvěry poskytnuty před 1. srpnem 2014, je nutné je posoudit společně jako součást jedné transakce k poskytnutí podpory podniku v obtížích, pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci se tudíž vztahují i na úvěry u BCR a u BRD.

               4.3.2.   Použitelnost pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

                     (116)

                     Podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou využít pouze podniky v obtížích, jak jsou vymezeny v bodě 20 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, jež nepůsobí v odvětví těžby uhlí, ocelářství a ve finančním sektoru podle bodu 16 pokynů. Jak je uvedeno v rozhodnutí o podpoře na záchranu, podnik CE Hunedoara splňoval již v dubnu 2015 kritéria pro to, aby byl předmětem kolektivního úpadkového řízení, jak je uvedeno v bodě 20 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a v lednu 2016 podnik skutečně vstoupil do takovéhoto řízení (viz 22. bod odůvodnění). Podnik CE Hunedoara lze proto považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

                     (117)

                     Komise za prvé podotýká, že Rumunsko nepředložilo žádné důkazy o možném splnění podmínek slučitelnosti podpory na záchranu nebo restrukturalizaci, jak jsou stanoveny v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

                     (118)

                     Co se týče úvěru u BCR a úvěru u BRD a půjčky poskytnuté na splacení neslučitelné podpory, Komise je níže posoudí společně, jelikož byly poskytnuty podniku v obtížích jako investiční nebo provozní podpora, která podniku CE Hunedoara umožnila hradit náklady v době, kdy neměl přístup na finanční trhy (viz 99. bod odůvodnění). Na tomto základě se Komise domnívá, že podmínky slučitelnosti podpory na restrukturalizaci, které jsou stanoveny v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, nejsou splněny, jelikož i) plán restrukturalizace (předložený v říjnu 2015 a pozměněný v lednu 2016) nebyl od počátku platný, poněvadž nemohl zajistit dlouhodobou životaschopnost podniku CE Hunedoara bez další trvalé podpory a nebyl proveden, ii) neexistuje zjistitelný vlastní příspěvek podniku CE Hunedoara v souladu s body 62 až 64 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a iii) nebylo možno určit opatření, která omezují narušování hospodářské soutěže, v souladu s body 74 až 86 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

                     (119)

                     S ohledem na body 99 až 103 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, které sice stanoví zvláštní podmínky podpory pro poskytovatele služeb obecného hospodářského zájmu v obtížích, dospěla Komise k názoru, že předmětné půjčky nelze posoudit nebo vzít v úvahu jako vyrovnávací platbu za poskytování takovýchto služeb, jak je uvedeno v bodě 100 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Za prvé, nebylo uvedeno ani zjištěno, že podnik CE Hunedoara působí na základě platných pověřovacích aktů, které by upřesňovaly odůvodnitelný rozdíl v porovnání s výrobou elektřiny u ostatních výrobců elektřiny, kteří působí v Rumunsku; podle ustálené judikatury Soudního dvora (34) je existence platného pověřovacího aktu nezbytnou podmínkou pro to, aby se státní podpora pokládala za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. Za druhé, dotyčné půjčky byly půjčkami ad hoc poskytnutými na konkrétní účely a nebyly uděleny s ohledem na zjistitelné a odůvodněné dodatečné náklady na poskytování služby. Za třetí, částky půjček nebyly stanoveny, jednotlivě nebo kumulativně, na základě objektivních parametrů, které jsou stanoveny předem, a konkrétně upraveny s ohledem na zjištěné náklady na službu obecného hospodářského zájmu s přihlédnutím k veškerým příjmům a nákladům podniku CE Hunedoara. Komise proto nemůže podle bodů 100 a 101 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci mít za to, že by dotyčné půjčky měly být považovány za platné vyrovnávací platby podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu (35) nebo rámce pro služby obecného hospodářského zájmu (36).

                     (120)

                     Rumunsko nesplnilo rovněž svůj závazek týkající se právního oddělení uhelných dolů od výroby elektřiny v rámci podniku CE Hunedoara, což byl závazek přijatý v době schválení podpory na záchranu, který mohl podle jeho podání trvat šest až devět měsíců. Podle rozhodnutí o druhé podpoře pro uhelné doly dostávají dva uhelné doly provozní podporu na uzavření (viz 12. bod odůvodnění). Rumunsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedlo, že pro těžební činnost a činnost v oblasti výroby elektřiny je vedeno oddělené účetnictví; samotné oddělené účetnictví však nebrání křížovému financování těžební činnosti. Rumunsko neprokázalo, že ke křížovému financování nedochází, například předložením důkazů, že ze státní podpory má prospěch pouze činnost v oblasti výroby elektřiny. Jelikož tyto nezbytné důkazy nejsou k dispozici, nelze vyloučit, že některé půjčky, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, přinesly přímo či nepřímo prospěch uhelným dolům podniku CE Hunedoara v rozporu s bodem 16 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, který z podpory na záchranu a restrukturalizaci vylučuje odvětví těžby uhlí.

                     (121)

                     Je třeba rovněž uvést, že podnik CE Hunedoara má i nadále k dispozici výnosy z půjčky poskytnuté na splacení neslučitelné podpory. Vzhledem k zásadě stanovené v rozsudku ve věci Deggendorf (37) neumožňuje kumulace neuhrazené půjčky poskytnuté na splacení dřívější neslučitelné podpory s dalšími třemi půjčkami mít za to, že případná podpora na restrukturalizaci podniku CE Hunedoara je slučitelná s vnitřním trhem podle bodu 94 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Zatímco podnik CE Hunedoara využívá státní podporu ve formě dotyčných půjček v rozsahu, v jakém nebyly splaceny, vykonává i nadále činnost na úkor konkurentů.

                     (122)

                     Závěrem se uvádí, že na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že úvěry u BCR a u BRD sjednané ve prospěch podniku CE Hunedoara, které jsou posouzeny společně s nepřiměřeným prodloužením půjčky představující podporu na záchranu s její přeměnou na půjčku představující podporu na restrukturalizaci a půjčkou poskytnutou na splacení neslučitelné podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem.

                     (123)

                     Co se týká půjčky představující podporu na záchranu, Rumunsko se v souladu s bodem 55 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci zavázalo, že nejvýše do šesti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o podpoře na záchranu nebo vyplacení první splátky (54. bod odůvodnění rozhodnutí o podpoře na záchranu) předloží doklad o splacení půjčky nebo platný plán restrukturalizace či doložený plán likvidace, který stanoví kroky vedoucí k likvidaci podniku CE Hunedoara v přiměřené lhůtě, a to bez další podpory. Rumunsko tento závazek nesplnilo, jelikož i) půjčka představující podporu na záchranu nebyla splacena v plné výši a ii) Rumunsko bylo informováno, že plán restrukturalizace (který Rumunsko předložilo v říjnu 2015 a v lednu 2016 jej pozměnilo) nezajišťuje, aby podnik CE Hunedoara mohl dosáhnout dlouhodobé životaschopnosti bez další trvalé podpory.

                     (124)

                     Komise kromě výše uvedených skutečností podotýká, že se lhůta pro likvidaci podniku CE Hunedoara s minimální dobou trvání v délce tří let, jak uvedlo Rumunsko v květnu 2017 (tzn. 1,5 roku po lhůtě stanovené na říjen 2015, tj. šest měsíců od udělení podpory na záchranu, která byla schválena rozhodnutím o podpoře na záchranu), jeví jako příliš dlouhá.

                     (125)

                     Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že prodloužení půjčky představující podporu na záchranu není slučitelné s vnitřním trhem.

               5.   NAVRÁCENÍ PODPORY

                     (126)

                     Podle SFEU a ustálené judikatury může Komise rozhodnout o tom, že dotčený členský stát musí podporu zrušit nebo pozměnit, je-li zjištěno, že není slučitelná s vnitřním trhem (38). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (39).

                     (127)

                     Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým konkurentům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (40).

                     (128)

                     V souladu s judikaturou čl. 16 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (41) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil […]“.

                     (129)

                     Tudíž i) úvěr u BCR, ii) úvěr u BRD, iii) půjčka na splacení neslučitelné podpory a iv) půjčka představující podporu na záchranu, která se stala protiprávní od okamžiku, kdy nedošlo k splacení podpory na záchranu do šesti měsíců od jejího poskytnutí a/nebo vyplacení, byly poskytnuty v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU a je třeba je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu a musí být navráceny, aby se obnovila situace, která existovala na trhu před jejich poskytnutím. Navrácení podpory by se mělo vztahovat na období, ve kterém příjemce výhody dosahoval, tj. na období mezi okamžikem, kdy byla podpora ve formě jistiny půjček příjemci poskytnuta v rozporu s právními předpisy, a okamžikem jejího skutečného navrácení, a částky, které mají být navráceny, by měly zahrnovat úroky až do data skutečného navrácení. Úrok splatný při navrácení se liší od smluvních úroků, úroků z prodlení nebo jiných příslušných částek, které souvisejí s dotyčnými půjčkami, jež podnik CE Hunedoara dluží státu.

                     (130)

                     V souladu s ustálenou judikaturou nepředstavuje platební neschopnost příjemce a jeho neschopnost vrátit podporu platný důvod pro jeho osvobození od povinnosti podporu navrátit (42). V tomto případě lze v zásadě obnovit stav před vyplacením podpory a odstranit narušení hospodářské soutěže tím, že se pohledávka vzniklá z navrácení podpory zapíše na seznam pohledávek v rámci řízení o likvidaci pod dohledem soudu. V případě, že členský stát neměl možnost zajistit navrácení celé částky podpory, zapsání pohledávky splňuje povinnost navrácení, pokud insolvenční řízení vede ke skutečné likvidaci podniku, který obdržel protiprávní podporu, tj. k definitivnímu ukončení jeho činnosti (43). Likvidace podniku CE Hunedoara v případě nenavrácení podpory na záchranu do šesti měsíců od jejího schválení nebo vyplacení se předpokládá i v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, v rozhodnutí o podpoře na záchranu (20., 21. a 52. bod odůvodnění písm. d)).

                     (131)

                     Komise bere na vědomí nedávná jednání s Rumunskem, během nichž bylo zjištěno, že likvidace podniku CE Hunedoara může vést k likvidaci a prodeji jeho aktiv za účelem splnění závazků, včetně závazků vyplývajících z navrácení podpory, jež Rumunsko uložilo v důsledku tohoto rozhodnutí. Rumunské orgány každopádně potvrdily existenci ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech, která zajistí kontinuitu činnosti, a zmínily v této souvislosti zákon č. 123 ze dne 10. července 2012 o elektrické energii a zemním plynu, zejména kapitolu o bezpečnosti a zabezpečení.

                     (132)

                     V rámci likvidace může Rumunsko vzhledem ke své právní povinnosti zajistit kontinuitu dodávek naplánovat přijetí opatření, která zabrání náhlému přerušení dodávek elektřiny a tepla v regionu, v němž podnik CE Hunedoara působí a poskytuje služby. Tato opatření však musí být přiměřená, opodstatněná a být časově a rozsahem omezena na to, co je nezbytné k zachování hodnoty elektráren. Při výkonu tohoto rozhodnutí musí být Komise informována předem a musí být schopna ověřit splnění těchto podmínek. Tímto rozhodnutím proto nejsou obecně dotčena takováto vhodná opatření a postup týkající se převodu elektráren.

                     (133)

                     Jak bylo uvedeno během videokonference, která se konala dne 31. července 2018 (viz 3. bod odůvodnění), Rumunsko oznámilo záměr přijmout vhodné opatření za účelem převodu elektráren z podniku CE Hunedoara na novou společnost, která bude založena. To má mít podle plánu podobu mimořádného nařízení vlády, na jehož základě dojde k převodu místo platby (v rumunštině „dare în plată“) ve třech fázích pouze s ohledem na elektrárny, tj. bez dolů. Podle zápisu schváleného Rumunskem bude tento postup zahrnovat:

                                 i)

                                 za prvé vyhotovení povinného znaleckého posudku ke stanovení hodnoty elektráren (v současnosti přislíbeno ministerstvem financí) a výše dluhu podniku CE Hunedoara;

                                 ii)

                                 tato zastavená aktiva budou za druhé převedena na ministerstvo financí a poté dále na ministerstvo energetiky;

                                 iii)

                                 tato zastavená aktiva budou za třetí převedena na novou společnost, která bude poté pověřena poskytováním služby obecného hospodářského zájmu.

                     (134)

                     Tímto rozhodnutím není dotčen převod těchto aktiv prostřednictvím plánovaného mimořádného nařízení vlády, pokud rumunské orgány uskuteční výše zmíněný převod v souladu s právními požadavky, zejména včetně náležitého ocenění těchto aktiv.

               6.   ZÁVĚR

                     (135)

                     Komise proto vyvozuje závěr, že Rumunsko poskytlo podniku CE Hunedoara protiprávní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem a která by měla být navrácena,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Půjčka Mezinárodní banky pro obnovu a rozvoj (půjčka IBRD) jištěná rumunským státem, u níž se podnik CE Hunedoara stal nástupcem příjemce, nebyla podniku CE Hunedoara poskytnuta protiprávně a není v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

            Článek 2
            Níže uvedené půjčky ve prospěch podniku CE Hunedoara s částkami stanovenými v písmenech a) až d) představují státní podporu, která byla Rumunskem poskytnuta (nebo nebyla splacena, co se týká písmena d)) protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a není slučitelná s vnitřním trhem:

                        a)

                        úvěr u Rumunské komerční banky sjednaný ministerstvem financí, který byl poté poskytnut podniku CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy (úvěr u BCR) – 83 485 450 RON;

                        b)

                        úvěr u Rumunské rozvojové banky sjednaný ministerstvem financí, který byl poté poskytnut podniku CE Hunedoara prostřednictvím vedlejší úvěrové smlouvy (úvěr u BRD) – 68 371 170 RON;

                        c)

                        úvěr poskytnutý na splacení částky neslučitelné podpory, který měl být vrácen na základě rozhodnutí týkajícího se neslučitelné podpory (úvěr na splacení neslučitelné podpory) – 34 785 015 RON;

                        d)

                        úvěr představující podporu na záchranu poskytnutý v souladu s rozhodnutím o podpoře na záchranu a úroky (úvěr představující podporu na záchranu), který byl skutečně vyplacen ve výši 98 476 900 RON a nebyl splacen do šesti měsíců od vyplacení.

            Článek 3

               1.   Rumunsko zajistí, aby příjemce navrátil neslučitelnou podporu uvedenou v článku 2.

               2.   Částky, které mají být navráceny, odpovídají částkám, které byly příjemci skutečně vyplaceny a které tento nesplatil rumunskému státu; tyto částky zahrnují rovněž úroky ode dne, kdy byly uvedené částky dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

               3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (44).

               4.   Rumunsko zruší všechny zbývající výplaty podpory uvedené v článku 2 s účinností ke dni přijetí tohoto rozhodnutí.

            Článek 4

               1.   Navrácení podpory uvedené v článku 2 se provede s okamžitým účinkem, aniž by byla dotčena vhodná opatření, která může Rumunsko přijmout za účelem zachování dalšího provozu elektráren, jež jsou zapotřebí pro dodávky elektřiny a tepla, pokud jsou tato opatření přiměřená, odůvodněná a časově a rozsahem omezená na to, co je nezbytné k zachování hodnoty aktiv.

               2.   Rumunsko zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

            Článek 5

               1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Rumunsko Komisi tyto informace:

                           a)

                           celková částka (jistina a úroky splatné při navrácení), kterou má příjemce vrátit;

                           b)

                           podrobný popis opatření k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, která již byla přijata a která se plánují;

                           c)

                           podrobný popis opatření, která již byla přijata a která se plánují k zachování dalšího provozu elektráren;

                           d)

                           doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno, aby podporu vrátil.

               2.   Rumunsko bude Komisi průběžně informovat o postupu vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 2. Na žádost Komise neprodleně předloží informace o opatřeních k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, která již byla přijata a která se plánují. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úrocích splatných při navrácení, které již příjemce navrátil.

            Článek 6
            Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

            V Bruselu dne 8. listopadu 2018.

                  Za Komisi

               Margrethe VESTAGER

                  členka Komise

            (1)  Úř. věst. C 158, 4.5.2018, s. 47.

            (2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

            (3)  Úř. věst. C 23, 25.1.2013, s. 3.

            (4)  Rozhodnutí Rady 2010/787/EU ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 24).

            (5)  Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1877 ze dne 20. dubna 2015 o sazbách placených rumunskou společností S.C. Hidroelectrica SA společnostem S.C. Termoelectrica SA a S.C. Electrocentrale Deva SA – SA.33475 (12/C) (Úř. věst. L 275, 20.10.2015, s. 46, 117. až 124. bod odůvodnění).

            (6)  Směnný kurz použitý v tomto rozhodnutí pro informaci činí RON/EUR = 0,215 (31. ledna 2018).

            (7)  Rozhodnutí Komise ze dne 21 dubna 2015 ve věci SA.41318 (2015/N) – Rumunsko – Oznámení podpory na záchranu podniku Complexul Energetic Hunedoara (Úř. věst. C 203, 19.6.2015, s. 5).

            (8)  Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1.

            (9)  Tento plán byl projednán rovněž na schůzce s rumunskými orgány dne 23. října 2015.

            (10)  Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, ve kterých Komise nevznesla námitky (Úř. věst. C 127, 21.4.2017, s. 1).

            (11)  Uvedená do provozu ve dvou fázích, první mezi roky 1969 a 1971 a druhé mezi roky 1977 a 1980 – viz zpráva GMC Insolvency Consulting z března 2016, s. 37, cigmc.ro/files/Raport%20art.%2097.pdf

            (12)  Uvedená do provozu ve dvou fázích, první mezi roky 1956 a 1959 a druhé mezi roky 1962 a 1964 – viz veřejně dostupné informace na adrese https://uzinaparoseni.wordpress.com/

            (13)  Rozhodnutí o neslučitelné podpoře přijaté dne 20. dubna 2015, 84., 88. až 90., 98. a 117. až 124. bod odůvodnění. Rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 21. dubna 2015, 13. a 63. bod odůvodnění.

            (14)  Rozhodnutí o první podpoře pro uhelné doly přijaté dne 22.2.2012, 4.až 10. bod odůvodnění.

            (15)  Výroční zprávy ANRE za roky 2013, 2014 a 2015, k dispozici na adrese: http://www.anre.ro/en/about-anre/annual-reports-archive Viz rovněž údaje společnosti Transelectrica o celkové a dostupné instalované výrobní kapacitě u každé nastavitelné jednotky podle primárních zdrojů energie, dostupné na adrese: http://transelectrica.ro/web/tel/productie

            (16)  CE Hunedoara, zprávy vydané správní radou za roky 2013, 2014 a 2015, k dispozici na adrese: http://www.cenhd.ro/index.php/situatii-financiare/

            (17)  Výroční zprávy OPCOM za roky 2013, 2014 a 2015, k dispozici na adrese: https://www.opcom.ro/compania/compania.php?lang=ro&id=6

            (18)  Viz například faktory zatížení uvedené v rozhodnutí ve věci SA.38760 (2016/C) (Úř. věst. C 46, 5.2.2016, s. 19).

            (19)  http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2013/Raportul%20administratorilor%20-%202013.pdf, s. 3.
         http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2014/Raportul%20administratorilor%20-%202014.pdf, s. 3.
         http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2015/Raportul%20administratorilor%20-%202015.pdf, s. 11.

            (20)  Rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 21. dubna 2015, 14., 16. a 17. bod odůvodnění.

            (21)  SA. 33812 (2012/NN) – Rumunsko – Protiprávní státní podpora pro povinné projekty v oblasti životního prostředí.

            (22)  Mimořádné nařízení vlády č. 26/2018 a rozhodnutí vlády č. 760/2017.

            (23)  Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1442 ze dne 31. července 2017, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro velká spalovací zařízení (Úř. věst. L 212, 17.8.2017, s. 1).

            (24)  Viz rozsudek ve věci Francie v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

            (25)  Viz rozsudek ve věci Německo v. Komise, C-248/84, ECLI:EU:C:1987:437, bod 17.

            (26)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. března 2013 ve spojených věcech Bouygues a Bouygues Télécom v. Komise a další, C-399/10 P a C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, body 137, 138 a 139.

            (27)  Viz rozsudek ve věci Komise v. Frucona Košice, C-300/16P, ECLI:EU:C:2017:706, bod 28.

            (28)  Rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 21. dubna 2015, 30. a 31. bod odůvodnění.

            (29)  Rozsudek ve věci Larko Geniki Metalleftiki kai Metallourgiki AE v. Komise, T-423/14, ECLI:EU:T:2018:57, bod 193 a citovaná judikatura.

            (30)  Viz zejména rozsudek ve věci Philip Morris v. Komise, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; rozsudek ve věci Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, bod 21; rozsudek ve věci Itálie v. Komise, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, bod 44.

            (31)  Rozsudek ve věci Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

            (32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

            (33)  Viz rozsudek ve věci Itálie v. Komise, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, bod 20.

            (34)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

            (35)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

            (36)  Sdělení Komise, Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 15).

            (37)  Viz rozsudky ve věcech TWD Deggendorf v. Komise, T-244/93 a T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, bod 56.

            (38)  Viz rozsudek ve věci Komise v. Německo, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, bod 13.

            (39)  Viz rozsudek ve spojených věcech Španělsko v. Komise, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

            (40)  Viz rozsudek ve věci Belgie v. Komise, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, body 64 a 65.

            (41)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

            (42)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci Německo v. Komise, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, bod 85; rozsudek Soudního dvora ze dne 15. ledna 1986 ve věci Komise v. Belgie, C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, bod 14; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1990 ve věci Belgie v. Komise, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, body 60 až 62.

            (43)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. prosince 2012 ve věci Komise v. Španělsko, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, bod 104.

            (44)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (EU) 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/325 ze dne 25. února 2019, kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku

text:
                  26.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 57/4

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2019/325
         ze dne 25. února 2019,
         kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 15. října 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/642/SZBP (1) o omezujících opatřeních vůči Bělorusku.

                     (2)

                     Na základě přezkumu uvedeného rozhodnutí by měla být platnost omezujících opatření vůči Bělorusku prodloužena do 28. února 2020.

                     (3)

                     Rozhodnutí 2012/642/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Článek 8 rozhodnutí 2012/642/SZBP se nahrazuje tímto:

                  „Článek 8

                     1.   Toto rozhodnutí se použije do dne 28. února 2020.

                     2.   Toto rozhodnutí je průběžně přezkoumáváno a bude změněno nebo jeho platnost prodloužena, pokud Rada usoudí, že jeho cílů nebylo dosaženo.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 25. února 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ze dne 15. října 2012 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (Úř. věst. L 285, 17.10.2012, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2019 o prodloužení funkčního období předsedy odvolacího senátu Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví

text:
                  26.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 73/2

         ROZHODNUTÍ RADY
         ze dne 18. února 2019
         o prodloužení funkčního období předsedy odvolacího senátu Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví
         (2019/C 73/03)
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 ze dne 14. června 2017 o ochranné známce Evropské unie (1), a zejména na čl. 166 odst. 3 uvedeného nařízení,
         vzhledem k tomu, že správní rada Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví dne 20. listopadu 2018 rozhodla, že Radě Evropské unie navrhne prodloužení funkčního období pana Gordona HUMPHREYSE jako předsedy odvolacího senátu Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví o pět let počínaje dnem 1. září 2019,
         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Funkční období pana Gordona HUMPHREYSE jako předsedy odvolacího senátu Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví se prodlužuje na dobu od 1. září 2019 do 31. srpna 2024.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 18. února 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  Úř. věst. L 154, 16.6.2017, s. 1.