title: 2011/687/CFSP: Rozhodnutí Rady 2011/687/SZBP ze dne 14. října 2011 , kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

text:
               15.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 270/31

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/687/SZBP
   ze dne 14. října 2011,
   kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu (1) na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP (2).

               (2)

               Dne 9. června 2009 přijala Rada společnou akci 2009/445/SZBP (3), kterou se mění společná akce 2008/124/SZBP navýšením finanční referenční částky tak, aby pokryla výdaje Mise Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (dále jen „EULEX KOSOVO“) po dobu platnosti společné akce 2008/124/SZBP.

               (3)

               Dne 8. června 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/322/SZBP (4), kterým se mění a prodlužuje doba platnosti společné akce 2008/124/SZBP o dobu dvou let do 14. června 2012 a stanoví finanční referenční částka na období do 14. října 2010.

               (4)

               Finanční referenční částka stanovená v rozhodnutí Rady 2010/619/SZBP ze dne 15. října 2010, kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (5), určená na krytí výdajů mise EULEX KOSOVO do 14. října 2011 by měla pokrývat i období do 14. prosince 2011.

               (5)

               EULEX KOSOVO bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovených v článku 21 Smlouvy.

               (6)

               Společná akce 2008/124/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 16 společné akce 2008/124/SZBP se odstavec 1 nahrazuje tímto:

      „1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO do 14. října 2010 činí 265 000 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO na období od 15. října 2011 do 14. prosince 2011 činí 165 000 000 EUR.
      Finanční referenční částku pro EULEX KOSOVO na následující období stanoví Rada.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 14. října 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 (1999).

      (2)  Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 92.

      (3)  Úř. věst. L 148, 11.6.2009, s. 33.

      (4)  Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 13.

      (5)  Úř. věst. L 272, 16.10.2010, s. 19.


title: 2004/617/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 11. srpna 2004 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994

text:
               28.8.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 279/17

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 11. srpna 2004
   o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994
   (2004/617/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
    s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojitosti s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. června 2003 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání podle článku XXVIII GATT 1994 s cílem změnit některé koncese týkající se rýže. V souladu s tím uvědomilo Společenství dne 2. července 2003 WTO o svém úmyslu změnit některé koncese v plánu CXL ES.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

               (3)

               Komise jednala se Spojenými státy americkými, které mají zájem hlavního dodavatele pro výrobky položky HS 1006 20 (loupaná rýže) a zájem podstatného dodavatele pro výrobky položky HS 1006 30 (mletá rýže), s Thajskem, které má zájem hlavního dodavatele pro výrobky položky HS 1006 30 (mletá rýže) a zájem podstatného dodavatele pro výrobky položky HS 1006 20 (loupaná rýže), a s Indií a Pákistánem, které mají zájem podstatného dodavatele pro výrobky položky HS 1006 20 (loupaná rýže).

               (4)

               Aby bylo zajištěno plné uplatňování této dohody k 1. září 2004, a až do změny nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1) by Komise měla být zmocněna zavést dočasné odchylky od uvedeného nařízení.

               (5)

               Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2).

               (6)

               Komise úspěšně dojednala dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií. Tato dohoda by proto měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií uzavřená na základě XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994 se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   V míře nezbytné pro umožnění plného uplatňování této dohody k 1. září 2004 se Komise může odchýlit od nařízení (ES) č. 1785/2003 postupem podle čl. 3 odst. 2 tohoto rozhodnutí, dokud nebude uvedené nařízení změněno, avšak nejdéle do 30. června 2005.
   Článek 3
   1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro obiloviny, zřízený článkem 25 nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (3).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.
   3.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 4
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství (4).

      V Bruselu dne 11. srpna 2004.

            Za Radu

         B. BOT

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

      (2)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (3)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

      (4)  Den vstupu dohody v platnost bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.
   DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM
   a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994
   Vážený pane,
   vycházejíc z jednání mezi Evropským společenstvím (ES) a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými závěry.
   Konečný dovozní režim
   Celní sazba na loupanou rýži (kód KN 1006 20) je 65 EUR/t.
   Pokud jde o dovozní režim pro loupanou rýži (kódy KN 1006 20 17 a 1006 20 98) odrůd Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217, Ranbir Basmati, Pusa Basmati a Super Basmati, je specifická vázaná celní sazba ES nulová. Za tím účelem:

               —

               bude zřízen hraniční kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA; Indie bude aktivně spolupracovat s ES při zřizování tohoto kontrolního systému a ES poskytne v této věci přiměřenou technickou pomoc,

               —

               se rozumí, že se rýže Basmati uvedených odrůd pěstuje v určitých zeměpisných oblastech a že Indie bude rýži Basmati chránit jako zeměpisné označení. ES by uvítalo žádost o udělení ochrany pro rýži Basmati jako zeměpisné označení podle nařízení Rady (ES) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1). ES vyřídí každou takovou žádost co nejrychleji. ES poskytne v této věci veškerou nezbytnou technickou pomoc.

         Přechodná úprava
   Na dobu od 1. září 2004 do dne vstupu výše uvedeného kontrolního systému Společenství v platnost zavede ES přechodný režim pro loupanou rýži (kódy KN 1006 20 17 a 1006 20 98) uvedených odrůd založený na těchto zásadách:
   Všeobecná celní sazba uplatňovaná ES je nulová. Pokud však dojde k narušení trhu, povede ES jednání s příslušnými indickými orgány s cílem nalézt vhodné řešení. Nebude-li dosaženo dohody, vyhrazuje si ES právo navrátit se k vázané celní sazbě 65 EUR/t na loupanou rýži (kód KN 1006 20).
   Obecně
   Pro účely této dohody:

               —

               zavede ES oddělené sazební položky pro rýži Basmati odrůd uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem,

               —

               příslušné indické orgány budou nadále vydávat osvědčení o pravosti před vydáním dovozních povolení, a tedy bude zachován současný systém správy osvědčení o pravosti.

         ES uznává, že Indie má původní negociační práva, pokud jde o koncese uvedené v tomto dopise.
   Tuto dohodu schválí strany v souladu s vlastními postupy.
   Ustanovení této dohody jsou použitelná ode dne 1. září 2004.
   Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Done at Brussels,
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      Por la Comunidad Europea
      Za Evropské společenstvί
      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar

   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dopisu opatřeného dnešním datem o tomto znění:
   „Vycházejíc z jednání mezi Evropským společenstvím (ES) a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994), ES souhlasí s níže uvedenými závěry.
   Konečný dovozní režim
   Celní sazba na loupanou rýži (kód KN 1006 20) je 65 EUR/t.
   Pokud jde o dovozní režim pro loupanou rýži (kódy KN 1006 20 17 a 1006 20 98) odrůd Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217, Ranbir Basmati, Pusa Basmati a Super Basmati, je specifická vázaná celní sazba ES nulová. Za tím účelem:

               —

               bude zřízen hraniční kontrolní systém Společenství založený na rozboru DNA; Indie bude aktivně spolupracovat s ES při zřizování tohoto kontrolního systému a ES poskytne v této věci přiměřenou technickou pomoc,

               —

               se rozumí, že se rýže Basmati uvedených odrůd pěstuje v určitých zeměpisných oblastech a že Indie bude rýži Basmati chránit jako zeměpisné označení. ES by uvítalo žádost o udělení ochrany pro rýži Basmati jako zeměpisné označení podle nařízení Rady (ES) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2). ES vyřídí každou takovou žádost co nejrychleji. ES poskytne v této věci veškerou nezbytnou technickou pomoc.

         Přechodná úprava
   Na dobu od 1. září 2004 do dne vstupu výše uvedeného kontrolního systému Společenství v platnost zavede ES přechodný režim pro loupanou rýži (kódy KN 1006 20 17 a 1006 20 98) uvedených odrůd založený na těchto zásadách:
   Všeobecná celní sazba uplatňovaná ES je nulová. Pokud však dojde k narušení trhu, povede ES jednání s příslušnými indickými orgány s cílem nalézt vhodné řešení. Nebude-li dosaženo dohody, vyhrazuje si ES právo navrátit se k vázané celní sazbě 65 EUR/t na loupanou rýži (kód KN 1006 20).
   Obecně
   Pro účely této dohody:

               —

               zavede ES oddělené sazební položky pro rýži Basmati odrůd uvedených v dohodách s Indií a Pákistánem,

               —

               příslušné indické orgány budou nadále vydávat osvědčení o pravosti před vydáním dovozních povolení, a tedy bude zachován současný systém správy osvědčení o pravosti.

         ES uznává, že Indie má původní negociační práva, pokud jde o koncese uvedené v tomto dopise.
   Tuto dohodu schválí strany v souladu s vlastními postupy.
   Ustanovení této dohody jsou použitelná ode dne 1. září 2004.
   Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.“
   Indie má tu čest potvrdit svůj souhlas s obsahem tohoto dopisu.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

      Done at Brussels,
      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselÿ,
      Priimta Briuselyje,
      Kelt Brüsszelben,
      Magÿmula fi Brussel,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

      On behalf of India
      En nombre de la India
      Za Indii
      På Indiens vegne
      Im Namen Indiens
      India nimel
      Εξ ονόματος της Ινδίας
      Au nom de l'Inde
      Per l'India
      Indijas vārdā
      Indijos vardu
      India nevében
      Għan-nom ta’ l-Indja
      Namens India
      W imieniu Indii
      Em nome da Índia
      V mene Indie
      V imenu Indije
      Intian puolesta
      På Indiens vägnar

      (1)  Úř. věst. L 208, 24.7.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 208, 24.7.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).


title: 2011/31/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o zastavení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska

text:
               20.1.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 15/17

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 19. ledna 2011
   o zastavení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska
   (2011/31/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1   Zahájení

               (1)

               Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.

               (2)

               Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o subvencování dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.

               (3)

               Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/32/EU (4).

               (4)

               Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Thajska, že obdržela řádně doložený podnět, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PKT pocházející z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Vláda Thajska byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě dohody. Vláda Thajska nabídku konzultací přijala a následně se uskutečnily konzultace. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo řešení na základě dohody. Byly však patřičně zohledněny připomínky vznesené orgány Thajska ohledně tvrzení uvedených v podnětu, pokud jde o napadnutelnost režimů. V průběhu konzultací byla od vlády Thajska obdržena podání.

         1.2   Strany dotčené řízením

               (5)

               O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

               (6)

               Komise rozeslala dotazníky orgánům země dovozu, žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.

               (7)

               Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů Thajska, tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.

               (8)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie.

               (9)

               Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů:
               kancelář výboru pro investice (Board of Investment), Bangkok, Thajsko

               (10)

               Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:

                           a)

                           výrobci v Unii

                                       —

                                       BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,

                                       —

                                       CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,

                                       —

                                       Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;

                           b)

                           dovozci do Unie

                                       —

                                       Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;

                           c)

                           uživatelé v Unii

                                       —

                                       DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,

                                       —

                                       M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,

                                       —

                                       NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,

                                       —

                                       UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;

                           d)

                           vyvážející výrobci v Thajsku

                                       —

                                       TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),

                                       —

                                       TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „TPT“),

                                       —

                                       Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „Indorama“),

                                       —

                                       Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „SMPC“).

               (11)

               Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.

         1.3   Období šetření a posuzované období

               (12)

               Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1   Dotčený výrobek

               (13)

               Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

               (14)

               PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (PX) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.

         2.2   Obdobný výrobek

               (15)

               Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

         3.   SUBVENCOVÁNÍ

   3.1   Úvod

               (16)

               Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:

                           —

                           osvobození od nebo snížení dovozního cla na strojní zařízení,

                           —

                           osvobození od daně z příjmu právnických osob,

                           —

                           osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě výrobků určených na vývoz,

                           —

                           dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti,

                           —

                           kromě běžné amortizace navíc odečtení 25 % projektových nákladů na infrastrukturu, nákladů na instalace nebo stavebních nákladů od čistého zisku,

                           —

                           kompenzace daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v Thajsku.

         3.2   Obecně

               (17)

               Investment Promotion Act B.E. 2544 (dále jen „zákon o podpoře investic“) poskytuje pobídky pro rozvoj thajského hospodářství. Zákon o podpoře investic, jehož provádění spravuje Board of Investment of Thailand (dále jen „výbor pro investice“), uděluje kvalifikovaným projektům výhody vyplývající z režimů zmíněných v oddílu 3.1. Každá společnost, která chce získat výhody vyplývající ze zákona o podpoře investic, podá u výboru pro investice žádost o potvrzení o podpoře (Certificate of promotion), v němž je uvedeno, které výrobky se mají vyrábět a které výhody se udělují.

               (18)

               Zákon o kompenzaci daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v království (Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E.2524 (1981)) předepisuje kritéria a podmínky pro účast v režimu kompenzace daní a cel z vyváženého zboží. Tento režim má na starosti thajské ministerstvo financí.

               (19)

               Součet všech vypočtených subvencí pro každou samostatnou společnost je nepatrný, tj. jeho hodnota činí méně než 2 % hodnoty výrobku. Proto nelze v souladu s čl. 14 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení uvalit na thajské vývozce antisubvenční cla, i kdyby byly všechny dotčené subvence napadnutelné. Jelikož se jedná o nepatrné subvencování, nebylo zjišťováno, zda se u režimů subvencí uvedených v bodě odůvodnění 3.1 jedná o specifickou subvenci.

               (20)

               Pro objasnění jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající míry subvencí pro jednotlivé společnosti, bez ohledu na to, zda jsou subvence považovány za napadnutelné či nikoli.

         3.3   Jednotlivé režimy

   3.3.1   Osvobození od dovozního cla nebo jeho snížení v případě strojního zařízení

   a)   Právní základ

               (21)

               Právní základ pro osvobození od dovozního cla na strojní zařízení poskytuje článek 28 zákona o podpoře investic. V tomto režimu jsou společnosti oprávněny k úplnému osvobození od platby dovozního cla na strojní zařízení na základě schválení výborem pro investice, pokud se v Thajsku nevyrábí ani nemontuje strojní zařízení srovnatelné kvality. Právní základ pro 50 % snížení dovozního cla z dováženého strojního zařízení poskytuje článek 29 zákona o podpoře investic.

         b)   Praktické provádění

               (22)

               Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je osvobozena od dovozního cla na strojní zařízení nebo že se jí uvedené clo snižuje podle článků 28 a 29 zákona o podpoře investic. Celní odbor obdrží kopii licence a takzvaný hlavní seznam strojního zařízení (Master list of Machinery), který byl schválen výborem pro investice, a při dovozu strojního zařízení toto zařízení propustí bez úhrady dovozního cla.

         c)   Výpočet výše subvence

               (23)

               Výhoda pro vývozce byla vypočtena na základě výše nezaplaceného cla splatného z dovezených dlouhodobých aktiv, rozložením této částky na období odpovídající běžné době amortizace těchto dlouhodobých aktiv v daném výrobním odvětví. Bylo stanoveno, že uvedené období je 15 let, což je v souladu s obdobími amortizace používanými většinou společností vyrábějících dotčený výrobek jak v Thajsku, tak i v EU. Takto vypočtená částka, která se vztahuje k období šetření, byla upravena připočítáním úroku během období šetření, aby se stanovila celková výhoda příjemce v rámci tohoto režimu; za vhodnou byla považována komerční úroková sazba v Thajsku v průběhu období šetření. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření.

         d)   Závěr

               (24)

               Společnost Indorama Group získala výhodu 0,3 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,19 %.

         3.3.2   Osvobození od daně z příjmu právnických osob

   a)   Právní základ

               (25)

               Právní základ pro osvobození od daně z příjmu právnických osob poskytuje článek 31 zákona o podpoře investic. Běžná sazba daně z příjmu právnických osob v Thajsku je 30 %.

         b)   Závěr

               (26)

               V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Všichni thajští vyvážející výrobci kompenzují zisky vytvořenými v období šetření ztráty, které si převedly z dřívějších účetních období. Tento postup připouští thajský daňový zákoník u všech společností, jak u společností podporovaných výborem pro investice, tak u společností tímto výborem nepodporovaných, a nejedná se o subvenci. V důsledku této skutečnosti šetřené společnosti nevyužily režim osvobození od daně z příjmu právnických osob.

         3.3.3   Dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti

   a)   Právní základ

               (27)

               Právní základ pro dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti poskytuje čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic.

         b)   Praktické provádění

               (28)

               Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je oprávněna k dvojímu odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů podle čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic. Kromě obvyklého odečtení výše uvedených nákladů mohou společnosti podporované výborem pro investice odečíst stejnou částku od svého zisku ještě jednou na daňovém přiznání. Společnost musí v každoročním daňovém přiznání vyplnit zvláštní sloupec vyhrazený pro podporovanou činnost. V důsledku toho se pak o tuto částku sníží zdanitelný čistý zisk nebo zvýší čistá ztráta.

         c)   Výpočet výše subvence

               (29)

               Výhoda vyplývající z tohoto režimu by měla být vypočtena na základě částky, která byla podruhé odečtena od čistého zisku a je zaznamenána v daňovém přiznání v zvláštním sloupci pro podporované činnosti. U nepodporovaných činností by tato částka byla součástí čistého zisku podléhajícího dani z příjmu právnických osob, a proto 30 % z této částky (běžná sazba daně z příjmu právnických osob) představuje výhodu pro společnosti. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření.

         d)   Závěr

               (30)

               Společnost Indorama Group získala výhodu 0,55 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,57 %.

         3.3.4   Kromě běžné amortizace navíc odečtení 25 % projektových nákladů na infrastrukturu, nákladů na instalace nebo stavebních nákladů od čistého zisku

   a)   Právní základ

               (31)

               Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 35 odst. 3 zákona o podpoře investic. Režim povoluje odpočítat od čistého zisku, kromě běžné amortizace, i částku nepřesahující 25 % projektových nákladů na instalace nebo vybudování zařízení využívaných v rámci podporované činnosti. Příjemce by měl využít tuto výhodu do deseti let od data, kdy došlo k příjmu plynoucího z podporované činnosti.

         b)   Závěr

               (32)

               V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. V obdobích před obdobím šetření všichni vyvážející výrobci buď nevyužili režim osvobození od daně z příjmu (jelikož od svých zisků odpočítali kumulované ztráty z minulosti) nebo vykazovali ztráty. Z těchto důvodů nemohli z uvedeného režimu získat výhody.

         3.3.5   Osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě výrobků určených na vývoz

   a)   Právní základ

               (33)

               Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 36 odst. 1 zákona o podpoře investic. V rámci uvedeného režimu je výbor pro investice oprávněn udělit osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě zboží na vývoz. Způsobilé pro uvedený režim jsou společnosti v kterékoli zóně, pokud jsou podporované.

         b)   Závěr

               (34)

               V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Dovozní clo z hlavních surovin používaných pro výrobu PKT je nulové. Šetření thajští vývozci proto z tohoto režimu nezískali žádnou výhodu.

         3.3.6   Kompenzace daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v Thajsku

   a)   Právní základ

               (35)

               Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation (Oznámení o kompenzaci daně z vyváženého zboží vyrobeného v království – Míra kompenzace) stanoví výhodu z uvedeného režimu.

         b)   Praktické provádění

               (36)

               Společnosti získají zpětnou úhradu ve výši 0,38 % hodnoty FOB vyváženého zboží. Výhoda se vypočítává pro každou vývozní transakci, avšak společnosti obvykle podávají několik žádostí o zpětnou úhradu současně. Společnosti podávají žádosti o zpětnou úhradu současně u příslušného orgánu a následně zpětnou úhradu obdrží.

         c)   Výpočet výše subvence

               (37)

               Výhoda v rámci tohoto režimu je skutečná částka přijatá jako zpětná úhrada a následně zaznamenaná v účetnictví společnosti jako příjem. Tato částka pak byla přepočítána na vývozní obrat během období šetření.

         d)   Závěr

               (38)

               Společnost Indorama Group získala výhodu 0,36 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd rovněž získala výhodu 0,36 %.

         3.4   Výše subvencí

               (39)

               Prozatímní výše subvencí podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u thajských vyvážejících výrobců:
               —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %,
               —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %,
               —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %.

               (40)

               Jelikož Petrochem Limited a TPT Petrochemical Public Company Limited jsou součástí stejné skupiny, byla pro ně stanovena společná sazba antisubvenčního cla. Konečná částka pro skupinu Indorama/TPT činí 1,2 %.

                  Souhrnná tabulka

                           Režim osvobození od cla z dovozu strojního zařízení nebo snížení tohoto cla

                           Režim dvojího odečtení od zdanitelného příjmu

                           Režim kompenzace vývozní daně

                           Celkové rozpětí subvence

                           Siam Mitsui

                           0,19 %

                           0,57 %

                           0,36 %

                           1,1 %

                           Indorama

                           0,18 %

                           0,78 %

                           0,35 %

                           1,3 %

                           TPT

                           0,47 %

                           0,23 %

                           0,36 %

                           1 %

                           Skupina Indorama/TPT

                           0,3 %

                           0,55 %

                           0,36 %

                           1,2 %

               (41)

               Vzhledem k nepatrným částkám napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.

         4.   ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE

               (42)

               Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně subvencí není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.

         5.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

               (43)

               Řízení by mělo být zastaveno, jelikož částky napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce jsou nižší než 2 % hodnoty výrobku. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.

               (44)

               Co se týče hledisek subvence, vyjádření byla obdržena od thajské vlády a jednoho z žadatelů.

               (45)

               Thajská vláda tvrdila, že šetřené režimy nelze považovat za režimy specifických subvencí, jelikož jsou součástí decentralizační politiky země, nejsou závislé na vývozní výkonnosti a neomezují přístup na určitá odvětví podnikání nebo regiony. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo jasně zjištěno, že šetřené režimy, které vyvážející výrobci během období šetření využili (osvobození od dovozního cla na strojní zařízení, dvojí odečtení od zdanitelného příjmu, kompenzace vývozní daně) jsou podle ustanovení základního antisubvenčního nařízení napadnutelnými subvencemi. Proto musí být tvrzení thajské vlády odmítnuta.

               (46)

               Jeden z žadatelů tvrdil, že některé subvence, zejména režim osvobození od daně z příjmu, by měly být rozprostřeny na kratší období. To muselo být odmítnuto, jelikož v období šetření nezískal výhodu z uvedeného režimu žádný z vyvážejících výrobců.

               (47)

               Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.

               (48)

               Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.

               (49)

               Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antisubvenční řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antisubvenčních opatření,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Jediný článek
   Antisubvenční řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.

      V Bruselu dne 19. ledna 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 22.

      (3)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 17.

      (4)  Viz strana 22 tohoto Úøedního vìstníku.


title: 2011/666/CFSP: Rozhodnutí Rady 2011/666/SZBP ze dne 10. října 2011 , kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku

text:
               11.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 265/17

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/666/SZBP
   ze dne 10. října 2011,
   kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 25. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/639/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska (1).

               (2)

               Na základě přezkumu rozhodnutí 2010/639/SZBP by měla být použitelnost omezujících opatření prodloužena do 31. října 2012.

               (3)

               Vzhledem k závažnosti situace v Bělorusku by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze IIIA rozhodnutí 2010/639/SZBP zařazeny další osoby.

               (4)

               Kromě toho je třeba aktualizovat informace týkající se některých osob a jednoho subjektu uvedených na seznamu v příloze IIIA uvedeného rozhodnutí.

               (5)

               Do rozhodnutí 2010/639/SZBP je třeba začlenit výjimku ze zmrazení majetku, aby bylo zajištěno, že společnostem z Unie nebude znemožněno získat zpět prostředky, které jim dluží subjekty uvedené na seznamu podle smluv uzavřených před jejich zařazením na seznam.

               (6)

               Rozhodnutí 2010/639/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2010/639/SZBP se mění takto:

               1)

               V článku 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „3.   Ustanovení čl. 2 odst. 1 nebrání fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům zařazeným na seznam provést platbu vyplývající ze smlouvy, jež byla uzavřena před jejich zařazením na seznam, jestliže příslušný členský stát zjistil, že tuto platbu přímo ani nepřímo neobdrží fyzické nebo právnické osoby, subjekty či orgány uvedené v čl. 2 odst. 1.“

               2)

               V článku 7 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Toto rozhodnutí se použije do dne 31. října 2012. Je průběžně přezkoumáváno. Pokud bude mít Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, může být odpovídajícím způsobem prodlouženo nebo změněno.“

         Článek 2
   Na seznam obsažený v příloze IIIA rozhodnutí 2010/639/SZBP se doplňují osoby uvedené v příloze I tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   V příloze IA rozhodnutí 2010/639/SZBP se údaje týkající se následujících osob a subjektu nahrazují odpovídajícími položkami obsaženými v příloze II tohoto rozhodnutí:

               1)

               Mazouka Sjargej,

               2)

               Bazanav, Aliaksandr Viktaravič,

               3)

               Peftijev Vladimir,

               4)

               Ipatav, Vadzim Dzmitryjevič,

               5)

               Bušnaja, Natallja Uladzimirauna,

               6)

               Buščyk, Vasil Vasiljevič,

               7)

               Kacuba, Svjatlana Pjatrouna,

               8)

               Kisjaljova, Nadzeja Mikalajeuna,

               9)

               Padaljak, Eduard Vasiljevič,

               10)

               Rachmanava, Maryna Jurjeuna,

               11)

               Ščurok, Ivan Antonavič,

               12)

               Sport-Pari,

               13)

               Šadryna, Hanna Stanislavauna.

         Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 10. října 2011.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 18.

      PŘÍLOHA I

         Osoby uvedené v článku 2

                  Jména
                  Český přepis z ruštiny
                  Angl. přepis z běloruš.
                  Angl. přepis z ruštiny

                  Jméno
                  (v běloruštině)

                  Jméno
                  (v ruštině)

                  Jméno a datum narození

                  Funkce

                  1.

                  Komissarov Valerij Nikolajevič
                  Kamisarau, Valery Mikalayevich
                  Komissarov, Valeri Nikolaevich

                  Камiсараў Валерый Мiкалаевiч

                  Комиссаров Валерий Николаевич

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto předseda senátu) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Dmitrijem Daškevičem, Eduardem Lobovem, Alexandrem Otroščenkovem, Dmitrijem Novikem a Alexandrem Molčanovem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  2.

                  Stěpurko Vladimir Michajlovič
                  Stsiapurka, Uladzimir Mikhailavich
                  Stepurko, Vladimir Mikhailovich

                  Сцяпурка Уладзiмiр Мiхайлавiч

                  Степурко Владимир Михайлович

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto předseda senátu) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Irinou Chalipovou, Sergejem Marcelevem, Pavlem Severincem, Dmitrijem Bondarenkem, Dmitrijem Doroninem, Sergejem Kazakovem, Vladimirem Lobanem, Vitalijem Macukevičem, Jevgenijem Sekretem a Olegem Fedorkevičem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  3.

                  Chrypač Sergej Fjodorovič
                  Khrypach, Siarhei Fiodaravich
                  Khripach, Sergei Fiodorovich

                  Хрыпач Сяргей Фёдаравiч

                  Хрипач Сергей Федорович

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto předseda senátu) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad bývalými prezidentskými kandidáty Andrejem Sannikovem, Nikolajem Statkevičem, Dmitrijem Ussem a Vladimirem Nekljajevem, nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Andrejem Dmitrijevem, Iljou Vasilevičem, Fjodorem Mirzajanovem, Olegem Gnedčikem, Vladimirem Jerjomenokem, Andrejem Poznjakem, Alexandrem Klaskovským, Alexandrem Kvjatkevičem, Arťomem Gribkovem a Dmitrijem Bulanovem a (jakožto soudce) nad Dmitrijem Daškevičem, Eduardem Lobovem, Alexandrem Otroščenkovem, Dmitrijem Novikem a Alexandrem Molčanovem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  4.

                  Nazarenko Vasilij Andrejevič
                  Nazaranka, Vasil Andreyevich
                  Nazarenko, Vasili Andreevich

                  Назаранка Васiль Андрэевiч

                  Назаренко Василий Андреевич

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto předseda senátu) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Vasilijem Parfenkovem a (jakožto soudce) Dmitrijem Daškevičem a Eduardem Lobovem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  5.

                  Komarovskaja Olga Pavlovna
                  Kamarouskaya, Volha Paulauna
                  Komarovskaia, Olga Pavlovna

                  Камароўская Вольга Паўлаўна

                  Комаровская Ольга Павловна

                  Soudkyně Městského soudu v Minsku. Zamítla (jakožto soudkyně) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad bývalým prezidentským kandidátem Andrejem Sannikovem a nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Irinou Chalipovou, Sergejem Marcelevem, Pavlem Severincem, Alexandrem Otroščenkovem, Dmitrijem Novikem, Alexandrem Molčanovem, Iljou Vasilevičem, Fjodorem Mirzajanovem, Olegem Gnedčikem, Vladimirem Jerjomenokem, Dmitrijem Doroninem, Sergejem Kazakovem, Vladimirem Lobanem, Vitelijem Macukevičem, Jevgenijem Sekretem a Olegem Fedorkevičem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  6.

                  Zajceva Viktoria Genadijevna
                  Zaitsava, Viktoryia Henadzeuna
                  Zaitseva, Viktoria Gennadievna

                  Зайцава Вiкторыя Генадзеўна

                  Зайцева Виктория Геннадьевна

                  Soudkyně Městského soudu v Minsku. Zamítla (jakožto soudkyně) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad bývalým prezidentským kandidátem Andrejem Sannikovem a politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Iljou Vasilevičem, Fjodorem Mirzajanovem, Olegem Gnedčikem a Vladimirem Jerjomenokem. Tato líčení byla v jasném rozporu s trestním řádem.

                  7.

                  Vnukevičová Tamara Vasiljevna
                  Unukevich, Tamara Vasileuna
                  Vnukevich, Tamara Vasilievna

                  Унукевiч Тамара Васiлеўна

                  Внукевич Тамара Васильевна

                  Soudkyně Městského soudu v Minsku. Zamítla (jakožto soudkyně) odvolání proti rozsudkům vyneseným nad politickými aktivisty a aktivisty z řad občanské společnosti Irinou Chalipovou, Sergejem Marcelevem a Pavlem Severincem. Toto líčení bylo v jasném rozporu s trestním řádem.

                  8.

                  Krot Igor Vladimirovič
                  Krot, Ihar Uladzimiravich
                  Krot, Igor Vladimirovich

                  Крот Iгар Уладзiмiравiч

                  Крот Игорь Владимирович

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto soudce) odvolání proti rozsudku vynesenému nad politickým aktivistou Vasilijem Parfenkovem. Toto líčení bylo v jasném rozporu s trestním řádem.

                  9.

                  Chrobostov Vladimir Ivanovič
                  Khrobastau, Uladzimir Ivanavich
                  Khrobostov, Vladimir Ivanovich

                  Хробастаў Уладзiмiр Iванавiч

                  Хробостов Владимир Иванович

                  Soudce Městského soudu v Minsku. Zamítl (jakožto soudce) odvolání proti rozsudku vynesenému nad politickým aktivistou Vasilijem Parfenkovem. Toto líčení bylo v jasném rozporu s trestním řádem.

                  10.

                  Ignatovič-Mišněva Ljudmila
                  Ihnatovich-Mishneva, Liudmila
                  Ignatovich-Mishneva, Liudmila

                  Iгнатовiч-Мiшнева Людмiла

                  Игнатович-Мишнева Людмила

                  Prokurátorka Městského soudu v Minsku zabývající se zamítnutím odvolání proti rozsudku vynesenému nad aktivisty hnutí Molodoj front (Mladá fronta) Dmitrijem Daškevičem a Eduardem Lobovem. Toto líčení bylo v jasném rozporu s trestním řádem.

                  11.

                  Jermolickij Sergej Vladimirovič
                  Yarmalitski, Siarhei Uladzimiravich
                  Ermolitski, Sergei Vladimirovich
                  (Yermolitski, Sergei Vladimirovich)

                  Ярмалiцкi Сяргей Уладзiмiравiч

                  Ермолицкий Сергей Владимирович

                  Velitel vězeňského tábora ve městě Šklov. Je odpovědný za nelidské zacházení se zadržovanými osobami a za pronásledování bývalého prezidentského kandidáta Nikolaje Statkeviče, jenž byl uvězněn v souvislosti s událostmi ze dne 19. prosince 2010, a dalších vězňů.

                  12.

                  Kovaljov Alexandr Michajlovič
                  Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich
                  Kovalev, Aleksandr Mikhailovich

                  Кавалёў Аляксандр Мiхайлавiч

                  Ковалёв Александр Михайлович

                  Velitel vězeňského tábora ve městě Gorki. Je odpovědný za nelidské zacházení se zadržovanými osobami, zejména za pronásledování a mučení aktivisty z řad občanské společnosti Dmitrije Daškeviče, jenž byl uvězněn v souvislosti s volbami konanými dne 19. prosince 2010 a se zásahem proti občanské společnosti a demokratické opozici.

                  13.

                  Polujan Vladimir Nikolajevič
                  Paluyan, Uladzimir Mikalayevich
                  Paluyan, Vladimir Nikolaevich

                  Палуян Уладзiмiр Мiкалаевiч

                  Полуян Владимир Николаевич

                  Obec Někraševiči, okres Kareliči, Hrodenská oblast
                  1961

                  Ministr daní a cel. Vykonává dohled nad daňovými orgány, které se pod záminkou obvinění z daňových podvodů připojily k žalobě proti Alesovi Bjaljackému. Ales Bjaljacký aktivně vystupoval na obranu osob, které byly postiženy represemi v souvislosti s volbami konanými dne 19. prosince 2010 a se zásahem proti občanské společnosti a demokratické opozici, a poskytoval těmto osobám pomoc.

                  14.

                  Kornov Vladimir Vladimirovič
                  Kornau, Uladzimir Uladzimiravich
                  Kornov, Vladimir Vladimirovich

                  Корнаў Уладзiмiр Уладзiмiравiч

                  Корнов Владимир Владимирович

                  Soudce Městského soudu v Minsku, který schválil zamítnutí odvolání podaného právníkem Alese Bjaljackého. Ales Bjaljacký aktivně vystupoval na obranu osob, které byly postiženy represemi v souvislosti s volbami konanými dne 19. prosince 2010 a zásahem proti občanské společnosti a demokratické opozici, a poskytoval těmto osobám pomoc.

                  15.

                  Šestakov Maxim Alexandrovič
                  (Shastakou Maksim Aleksandrauvich, Shastakou Maksim Aleksandravich, Shastakou Maxim Aleksandrauvich, Shastakou Maxim Aleksandravich, Shastakou Maxsim Aleksandrauvich, Shastakou Maxsim Aleksandrauvich)
                  Shestakov Maksim Aleksandrovich

                  Шастакоў Максiм Александравiч

                  Шестаков Максим Александрович

                  Prokurátor, který poté, co Ales Bjaljacký podal soudu žádost týkající se svého zadržení, proti němu vznesl na soudu pro obvod Pervomajskij v Minsku žalobu. Ales Bjaljacký aktivně vystupoval na obranu osob, které byly postiženy represemi v souvislosti s volbami konanými dne 19. prosince 2010 a zásahem proti občanské společnosti a demokratické opozici, a poskytoval těmto osobám pomoc.

                  16.

                  Gerasimovičová Olga Ivanovna
                  Herasimovich Volha Ivanavna
                  (Herasimovich Volha Ivanovna)
                  Gerasimovich Olga Ivanovna

                  Герасiмовiч Вольга Иванаўна
                  (Герасiмовiч Вольга Иваноўна)

                  Герасимович Ольга Ивановна

                  Prokurátorka, která poté, co Ales Bjaljacký podal soudu žádost týkající se svého zadržení, proti němu vznesla na soudu pro obvod Pervomajskij v Minsku žalobu. Ales Bjaljacký aktivně vystupoval na obranu osob, které byly postiženy represemi v souvislosti s volbami konanými dne 19. prosince 2010 a zásahem proti občanské společnosti a demokratické opozici, a poskytoval těmto osobám pomoc.

      PŘÍLOHA II

         Osoby a subjekt uvedené v článku 3

                  Jméno
                  Transkripce běloruského a ruského zápisu

                  Jméno
                  (v běloruštině)

                  Jméno
                  (přepis do ruštiny)

                  Místo a datum narození

                  Funkce

                  1.

                  Mazouka, Kiryl Viktaravič
                  Mazovka, Kiril Viktorovič

                  Мазоўка Кiрыл Вiктаравiч

                  Мазовка Кирилл Викторович

                  Žalobce ve věci Daškevič-Lobov. Aktivisté hnutí Molodoj front (Mladá fronta) Dmitrij Daškevič a Eduard Lobov byli odsouzeni k několika letům vězení za „výtržnictví“. Skutečným důvodem jejich uvěznění byla jejich aktivní účast na volební kampani na podporu jednoho z kandidátů opozice v prosinci roku 2010.

                  2.

                  Bazanav, Aliaksandr Viktaravič
                  Bazanov, Aleksandr Viktorovič

                  Базанаў Аляскандр Вiктаравiч

                  Базанов Александр Викторович

                  Kazachstán, 26.11.1962

                  Ředitel informačního a analytického střediska při úřadu prezidenta

                  3.

                  Peftijev Vladimir Pavlovič
                  Petfiev Vladimir

                  Пефцiеў Уладзiмiр Паўлавiч

                  Пефтиев Владимир Павлович

                  1. července 1957, Berďjansk, Záporožská oblast, Ukrajina. Č. stávajícího pasu: MP2405942

                  Osoba spojená s Aliaksandrem Lukašenkem, Viktarem Lukašenkem a Dzmitryjem Lukašenkem. Je ekonomickým poradcem prezidenta Lukašenka a klíčový finanční sponzor jeho režimu. Většinový akcionář a předseda rady akcionářů společnosti Beltechexport, největší společnosti v oblasti vývozu a dovozu vojenského materiálu v Bělorusku.

                  4.

                  Ipatav, Vadzim Dzmitryjevič
                  Ipatov, Vadim Dmitrijevič

                  Iпатаў Вадзiм Дзмiтрыевiч

                  Ипатов Вадим Дмитриевич

                  Zástupce předsedy ústřední volební komise. Jako člen ústřední volební komise je spoluodpovědný za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  5.

                  Bušnaja, Natallja Uladzimirauna
                  Bušnaja, Natalja Vladimirovna

                  Бушная Наталля Уладзiмiраўна

                  Бушная, Наталья Владимировна

                  1953, Mohylev

                  Členka ústřední volební komise. Jako členka ústřední volební komise je spoluodpovědná za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  6.

                  Buščyk, Vasil Vasiljevič
                  Buščik, Vasilij Vasiljevič

                  Бушчык Васiль Васiльевiч

                  Бущик, Василий Васильевич

                  Člen ústřední volební komise. Jako člen ústřední volební komise je spoluodpovědný za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  7.

                  Kacuba, Svjatlana Pjatrouna
                  Kacubo, Světlana Petrovna

                  Кацуба Святлана Пятроўна

                  Кацубо, Светлана Петровна

                  Členka ústřední volební komise. Jako členka ústřední volební komise je spoluodpovědná za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  8.

                  Kisjaljova, Nadzeja Mikalajeuna
                  Kiseljova, Naděžda Nikolajevna

                  Кiсялёва Надзея Мiкалаеўна

                  Киселева, Надежда Николаевна

                  Členka ústřední volební komise. Jako členka ústřední volební komise je spoluodpovědná za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  9.

                  Padaljak, Eduard Vasiljevič
                  Podoljak, Eduard Vasiljevič

                  Падаляк Эдуард Васiльевiч

                  Подоляк, Эдуард Васильевич

                  Člen ústřední volební komise. Jako člen ústřední volební komise je spoluodpovědný za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  10.

                  Rachmanava, Maryna Jurjeuna
                  Rachmanova, Marina Jurjevna

                  Рахманава Марына Юр’еўна

                  Рахманова, Марина Юрьевна

                  Členka ústřední volební komise. Jako členka ústřední volební komise je spoluodpovědná za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  11.

                  Ščurok, Ivan Antonavič
                  Ščurok, Ivan Antonovič

                  Шчурок Iван Антонавiч

                  Щурок, Иван Антонович

                  Člen ústřední volební komise. Jako člen ústřední volební komise je spoluodpovědný za porušení mezinárodních volebních standardů v průběhu prezidentských voleb dne 19. prosince 2010.

                  12.

                  Sport-Pari

                  „ЗАО Спорт- пари“ (оператор республиканской лотереи)

                  Subjekt kontrolovaný Vladimirem Peftijevem spolu s Dzmitryjem Aljaksandravičem Lukašenkem, přičemž Lukašenko vede prezidentův sportovní klub, který vlastní povinný státní většinový podíl ve Sport-Pari.

                  13.

                  Šadryna, Hanna Stanislavauna
                  Šadrina, Anna Stanislavovna

                  Шадрына Ганна Станiславаўна

                  Шадрина Анна Станиславовна

                  Bývalá zástupkyně šéfredaktora listu „Sovětskaja Belarus“


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 22. dubna 2004 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (ECB/2004/7)

text:
               9.6.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 205/9

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 22. dubna 2004
   o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu
   (ECB/2004/7)
   (2004/504/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 28.5 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Úprava vážených podílů přidělených národním centrálním bankám v rozšířeném klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“), uvedená v rozhodnutí ECB/2004/5 ze dne 22. dubna 2004 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1), vyžaduje, aby Rada guvernérů stanovila podmínky převodů podílů na základním kapitálu mezi národními centrálními bankami, které jsou k 30. dubnu 2004 součástí Evropského systému centrálních bank (ESCB), tak, aby rozdělení těchto podílů odpovídalo provedeným úpravám.

               (2)

               Česká národní banka, Eesti Pank, Central Bank of Cyprus, Latvijas Banka, Lietuvos bankas, Magyar Nemzeti Bank, Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, Narodowy Bank Polski, Banka Slovenije a Národná banka Slovenska (dále jen „národní centrální banky přistupujících zemí“) se stanou součástí ESCB až k 1. květnu 2004, což znamená, že převody podílů na základním kapitálu podle článku 28.5 statutu se na národní centrální banky přistupujících zemí nevztahují.

               (3)

               Rozhodnutí ECB/2004/6 ze dne 22. dubna 2004 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (2) stanoví, jakým způsobem a v jaké výši mají národní centrální banky členských států, které přijaly euro (dále jen „zúčastněné národní centrální banky“), splatit základní kapitál ECB s ohledem na rozšířený klíč pro upisování základního kapitálu. Rozhodnutí ECB/2004/10 ze dne 23. dubna 2004 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (3) stanoví procentní podíl, který mají dne 1. května 2004 splatit národní centrální banky členských států, jež k 1. květnu 2004 nepřijaly euro (dále jen „nezúčastněné národní centrální banky“), s ohledem na rozšířený klíč pro upisování základního kapitálu.

               (4)

               Zúčastněné národní centrální banky splatily své podíly na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2003/18 ze dne 18. prosince 2003 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (4). Vzhledem k této skutečnosti se v článku 2 rozhodnutí ECB/2004/6 stanoví, že buď zúčastněná národní centrální banka převede dodatečnou částku na ECB, nebo ECB převede částku zpět na zúčastněnou národní centrální banku tak, aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2004/6. Své podíly na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2003/19 ze dne 18. prosince 2003 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými centrálními bankami (5) rovněž splatily Danmarks Nationalbank, Sveriges Riksbank a Bank of England. Vzhledem k této skutečnosti se v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2004/10 stanoví, že každá z těchto tří národních centrálních bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo obdrží částku zpět od ECB tak, aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2004/10. V čl. 2 odst. 2 rozhodnutí ECB/2004/10 se stanoví, že každá z národních centrální bank přistupujících zemí převede na ECB částku, která je uvedena vedle názvu banky v tabulce v článku 1 téhož rozhodnutí,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Převod podílů na základním kapitálu
   S ohledem na podíl na základním kapitálu ECB, který každá zúčastněná národní centrální banka, jakož i Danmarks Nationalbank, Sveriges Riksbank a Bank of England, upíší k 30. dubnu 2004, a podíl na základním kapitálu ECB, který od 1. května 2004 upíše každá z těchto národních centrálních bank v důsledku úpravy vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu uvedené v článku 2 rozhodnutí ECB/2004/5, převedou tyto národní centrální banky podíly na základním kapitálu mezi sebou prostřednictvím převodů na ECB a z ECB tak, aby rozdělení podílů na základním kapitálu k 1. květnu 2004 odpovídalo upraveným váženým podílům. V tomto smyslu, na základě tohoto článku, a aniž by bylo zapotřebí dalších formalit nebo úkonů, každá z těchto národních centrálních bank dne 1. května 2004 buď převede, nebo obdrží podíl na upsaném základním kapitálu ECB, který je uveden vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze I tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje podíl na základním kapitálu, který ECB převede na národní centrální banku, a znaménko „-“ označuje podíl na základním kapitálu, který národní centrální banka převede na ECB.
   Článek 2
   Úprava splaceného základního kapitálu
   1.   S ohledem na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka případně splatila, a částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka splatí dne 1. května 2004, jak se stanoví v článku 1 rozhodnutí ECB/2004/6 pro zúčastněné národní centrální banky a pro nezúčastněné národní centrální banky v článku 1 rozhodnutí ECB/2004/10, každá národní centrální banka dne 3. května 2004 buď převede, nebo obdrží čistou částku (v eurech), uvedenou vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje částku, kterou národní centrální banka převede na ECB, a znaménko „-“ označuje částku, kterou na tuto národní centrální banku převede ECB.
   2.   ECB a národní centrální banky, jež jsou povinny převést částku v souladu s odstavcem 1, převedou dne 3. května 2004 odděleně úroky, které vzniknou za období od 1. května 2004 do 3. května 2004 z jednotlivých částek, jež mají ECB a národní centrální banky převést podle odstavce 1. Převodci a příjemci těchto úroků se shodují s převodci a příjemci částek, ze kterých úroky vznikly.
   Článek 3
   Obecná ustanovení
   1.   Převody uvedené v článku 2 se uskutečňují prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET).
   2.   V případě, že národní centrální banka nemá k 3. květnu 2004 přístup k TARGETu, převede dne 3. května 2004 částky upravené v článku 2 připsáním na účet, jenž v danou dobu určí ECB.
   3.   Výpočet úroků, které vzniknou podle čl. 2 odst. 2, se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil ESCB při poslední hlavní refinanční operaci.
   4.   ECB a národní centrální banky, které jsou povinny provést převod podle článku 2, dají v danou dobu nezbytné příkazy k řádnému a včasnému provedení tohoto převodu.
   Článek 4
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 23. dubna 2004.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. dubna 2004.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Viz strana 5 tohoto Úředního věstníku.

      (2)  Viz strana 7 tohoto Úředního věstníku.

      (3)  Viz strana 19 tohoto Úředního věstníku.

      (4)  Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 29.

      (5)  Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 31.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/298 ze dne 17. února 2017 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii

text:
               21.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/209

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/298
   ze dne 17. února 2017
   o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 15. dubna 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/598 (1) o jmenování pana Petera BURIANA zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro Střední Asii. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 28. února 2017.

               (2)

               Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o další období 16 měsíců.

               (3)

               Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zvláštní zástupce Evropské unie
   Mandát pana Petera BURIANA jako zvláštního zástupce EU pro Střední Asii se prodlužuje do 30. června 2018. Rada může po posouzení Politickým a bezpečnostním výborem a na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) rozhodnout o dřívějším ukončení mandátu zvláštního zástupce EU.
   Článek 2
   Cíle politiky
   Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie ve Střední Asii. Tyto cíle zahrnují:

               a)

               podporu dobrých a úzkých vztahů mezi Unií a zeměmi Střední Asie na základě společných hodnot a zájmů stanovených v příslušných dohodách;

               b)

               přispívání k posílení stability a spolupráce mezi zeměmi v regionu;

               c)

               přispívání k posílení demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných a dodržování lidských práv a základních svobod ve Střední Asii;

               d)

               řešení hlavních hrozeb, zejména specifických problémů s přímými důsledky pro Unii;

               e)

               posílení účinnosti a viditelnosti působení Unie v regionu, mimo jiné prostřednictvím užší spolupráce s jinými důležitými partnery a mezinárodními organizacemi, například s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a Organizací spojených národů (OSN).

         Článek 3
   Mandát
   1.   K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:

               a)

               podporovat celkovou politickou koordinaci Unie ve Střední Asii a přispívat k zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie v regionu;

               b)

               jménem vysokého představitele sledovat společně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a Komisí provádění strategie Unie pro nové partnerství se Střední Asií, doplněné o příslušné závěry Rady a následnou zprávu o pokroku při provádění strategie Unie pro Střední Asii, podávat doporučení a pravidelně podávat zprávy příslušným útvarům Rady;

               c)

               napomáhat Radě při dalším rozvoji celkové politiky vůči Střední Asii;

               d)

               pozorně sledovat politický vývoj ve Střední Asii prostřednictvím rozvoje a udržování úzkých kontaktů s vládami, parlamenty, orgány soudní moci, občanskou společností a hromadnými sdělovacími prostředky;

               e)

               podporovat spolupráci Kazachstánu, Kyrgyzstánu, Tádžikistánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu v regionálních otázkách společného zájmu;

               f)

               rozvíjet vhodné kontakty a spolupráci s hlavními zainteresovanými aktéry v regionu a se všemi příslušnými regionálními a mezinárodními organizacemi;

               g)

               ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v daném regionu, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad Unie týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám diskriminace žen, jakož i politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, mimo jiné sledováním vývoje situace a podáváním souvisejících zpráv a vypracováváním příslušných doporučení;

               h)

               v úzké spolupráci s OSN a OBSE přispívat k předcházení konfliktům a jejich řešení prostřednictvím rozvoje kontaktů s orgány a jinými místními činiteli, jako jsou nevládní organizace, politické strany, menšiny, náboženské skupiny a jejich vedení;

               i)

               přispívat k formulování aspektů společné zahraniční a bezpečnostní politiky souvisejících s energetickou bezpečností, bezpečností hranic, bojem proti závažné trestné činnosti včetně drog a obchodování s lidmi, hospodařením s vodními zdroji, životním prostředím a změnou klimatu ve vztahu ke Střední Asii;

               j)

               podporovat regionální bezpečnost v rámci hranic Střední Asie v souvislosti s omezením mezinárodní přítomnosti v Afghánistánu.

         2.   Zvláštní zástupce EU podporuje činnost vysokého představitele a udržuje přehled o všech činnostech Unie v regionu.
   Článek 4
   Provádění mandátu
   1.   Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
   3.   Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s ESVČ a jejími příslušnými útvary.
   Článek 5
   Financování
   1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2017 do 30. června 2018 činí 1 195 000 EUR.
   2.   Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Za veškeré výdaje je zvláštní zástupce EU odpovědný Komisi.
   Článek 6
   Sestavení a složení týmu
   1.   V mezích mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení týmu Radu a Komisi.
   2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu k práci u zvláštního zástupce EU. Plat takto vyslaného personálu hradí vysílající členský stát, vysílající orgán Unie nebo ESVČ. K práci u zvláštního zástupce EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
   3.   Veškerý vyslaný personál je i nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
   4.   S cílem zajistit soudržnost a soulad příslušných činností členů týmu zvláštního zástupce EU jsou tito pracovníci zařazeni do příslušného oddělení ESVČ nebo delegace Unie.
   Článek 7
   Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
   Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
   Článek 8
   Bezpečnost utajovaných informací EU
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy stanovené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (2).
   Článek 9
   Přístup k informacím a logistická podpora
   1.   Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
   2.   Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie v regionu nebo členské státy.
   Článek 10
   Bezpečnost
   V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:

               a)

               na základě pokynů ESVČ vypracuje konkrétní bezpečnostní plán zahrnující zvláštní fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření, řízení bezpečných přesunů personálu do dané oblasti působnosti a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a stanoví pohotovostní a evakuační plán;

               b)

               zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v dané oblasti působnosti;

               c)

               zajistí, aby všichni členové týmu zvláštního zástupce EU, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti působnosti náležitým bezpečnostním školením na základě stupně rizika, které pro danou oblast vyhodnotí ESVČ;

               d)

               zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává Radě, vysokému představiteli a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.

         Článek 11
   Podávání zpráv
   Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Zvláštní zástupce EU může podávat zprávy i Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
   Článek 12
   Koordinace
   1.   Zvláštní zástupce EU přispívá k jednotě, provázanosti a účinnosti činnosti Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s oddělením ESVČ příslušným pro danou zeměpisnou oblast a s Komisí. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
   2.   Na místě jsou udržovány úzké styky s příslušnými vedoucími misí členských států a vedoucími delegací Unie. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními aktéry působícími na místě.
   Článek 13
   Pomoc ve vztahu k nárokům
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu jsou nápomocni při poskytování informací při řešení veškerých nároků a závazků vyplývajících z mandátů předchozích zvláštních zástupců EU pro Střední Asii a poskytují k tomuto účelu administrativní pomoc a přístup k relevantním dokumentům.
   Článek 14
   Přezkum
   Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do 30. září 2017 zprávu o pokroku a do 31. března 2018 souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
   Článek 15
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 17. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. BARTOLO

      (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/598 ze dne 15. dubna 2015 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro Střední Asii (Úř. věst. L 99, 16.4.2015, s. 25).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2009/55/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 12. prosince 2008 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (ECB/2008/25)

text:
               24.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 21/71

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 12. prosince 2008
   o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu
   (ECB/2008/25)
   (2009/55/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 28.5 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) upravuje vážené podíly přidělené národním centrálním bankám v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“). Tato úprava vyžaduje, aby Rada guvernérů stanovila podmínky převodů podílů na základním kapitálu mezi národními centrálními bankami, které jsou k 31. prosinci 2008 členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), tak aby rozdělení těchto podílů odpovídalo provedeným úpravám. Je proto třeba, aby ECB přijala nové rozhodnutí, které s účinkem od 1. ledna 2009 zruší rozhodnutí ECB/2006/23 ze dne 15. prosince 2006 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (2).

               (2)

               Rozhodnutí ECB/2008/24 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (3) stanoví, jakým způsobem a v jaké výši jsou národní centrální banky členských států, které přijaly euro (dále jen „zúčastněné národní centrální banky“), povinny splatit základní kapitál ECB s ohledem na upravený klíč pro upisování základního kapitálu. Rozhodnutí ECB/2008/28 ze dne 15. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (4) stanoví procentní podíl, který jsou národní centrální banky členských států, jež nepřijmou euro k 1. lednu 2009 (dále jen „nezúčastněné národní centrální banky“), povinny splatit s účinkem od 1. ledna 2009 s ohledem na upravený klíč pro upisování základního kapitálu.

               (3)

               Zúčastněné národní centrální banky s výjimkou Národní banky Slovenska již splatily své podíly na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2006/22 ze dne 15. prosince 2006 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (5). Vzhledem k tomu se v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2008/24 stanoví, že buď zúčastněná národní centrální banka převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2008/24.

               (4)

               Čl. 2 odst. 1 a 2 rozhodnutí ECB/2008/33 ze dne 31. prosince 2008 o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvku na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Národní banky Slovenska (6) stanoví, že Národná banka Slovenska, která bude od 1. ledna 2009 zúčastněnou národní centrální bankou, je s ohledem na upravený klíč pro upisování základního kapitálu povinna splatit zbývající část svého upsaného podílu na základním kapitálu ECB, aby se dosáhlo částky, jež je uvedena vedle jejího názvu v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2008/24.

               (5)

               Rovněž nezúčastněné národní centrální banky již splatily své podíly na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2006/26 ze dne 18. prosince 2006 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (7). Vzhledem k této skutečnosti se v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2008/28 stanoví, že každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2008/28.

               (6)

               Rozhodnutí ECB/2003/20 ze dne 18. prosince 2003 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (8) bylo nepřímo zrušeno rozhodnutím ECB/2004/7 ze dne 22. dubna 2004 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (9). V zájmu přehlednosti je třeba rozhodnutí ECB/2003/20 se zpětným účinkem výslovně zrušit,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Převod podílů na základním kapitálu
   S ohledem na podíl na základním kapitálu ECB, který každá národní centrální banka upíše k 31. prosinci 2008, a podíl na základním kapitálu ECB, který s účinkem od 1. ledna 2009 upíše každá národní centrální banka v důsledku úpravy vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu uvedených v článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23, převedou tyto národní centrální banky podíly na základním kapitálu mezi sebou prostřednictvím převodů na ECB a z ECB tak, aby rozdělení podílů na základním kapitálu s účinkem od 1. ledna 2009 odpovídalo upraveným váženým podílům. Na základě tohoto článku a bez toho, aby bylo zapotřebí dalších formalit nebo úkonů, každá z těchto národních centrálních bank s účinkem od 1. ledna 2009 buď převede, nebo obdrží podíl na upsaném základním kapitálu ECB, který je uveden vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze I tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje podíl na základním kapitálu, který ECB převede na národní centrální banku, a znaménko „–“ označuje podíl na základním kapitálu, který národní centrální banka převede na ECB.
   Článek 2
   Úprava splaceného základního kapitálu
   1.   S ohledem na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka splatila, a částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka splatí s účinkem od 1. ledna 2009 podle článku 1 rozhodnutí ECB/2008/24 v případě zúčastněných národních centrálních bank a podle článku 1 rozhodnutí ECB/2008/28 v případě nezúčastněných národních centrálních bank, každá národní centrální banka v první provozní den transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) následující po 1. lednu 2009 buď převede, nebo obdrží čistou částku uvedenou vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje částku, kterou národní centrální banka převede na ECB, a znaménko „–“ označuje částku, kterou ECB převede na národní centrální banku.
   2.   V první provozní den TARGET2 následující po 1. lednu 2009 ECB a národní centrální banky, jež jsou povinny převést částku podle odstavce 1, převedou odděleně veškeré úroky, které za období od 1. ledna 2009 do dne převodu vzniknou z jednotlivých splatných částek. Převodci a příjemci těchto úroků se shodují s převodci a příjemci částek, ze kterých úroky vzniknou.
   Článek 3
   Obecná ustanovení
   1.   Převody uvedené v článku 2 se uskutečňují prostřednictvím TARGET2.
   2.   V případě, že národní centrální banka nemá přístup k TARGET2, převedou se částky podle článku 2 připsáním na účet, který ECB nebo národní centrální banka včas určí.
   3.   Výpočet úroků, které vzniknou podle čl. 2 odst. 2, se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů / 360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil ESCB při poslední hlavní refinanční operaci.
   4.   ECB a národní centrální banky, které jsou povinny provést převod podle článku 2, dají v patřičnou dobu nezbytné příkazy k řádnému a včasnému provedení tohoto převodu.
   Článek 4
   Závěrečná ustanovení
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2009.
   2.   Rozhodnutí ECB/2006/23 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2009.
   3.   Odkazy na rozhodnutí ECB/2006/23 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
   4.   Rozhodnutí ECB/2003/20 se zrušuje s účinkem od 23. dubna 2004.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. prosince 2008.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Viz strana 66 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (2)  Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 5.

      (3)  Viz strana 69 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (4)  Viz strana 81 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (5)  Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 3.

      (6)  Viz strana 75 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (7)  Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 15.

      (8)  Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 32.

      (9)  Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 9.

      PŘÍLOHA I
      ZÁKLADNÍ KAPITÁL UPSANÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI

                  Podíl upsaný k 31. prosinci 2008
                  (v EUR)

                  Podíl upsaný s účinkem od 1. ledna 2009
                  (v EUR)

                  Podíl, který má být převeden
                  (v EUR)

                  Zúčastněná národní centrální banka

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  142 334 199,56

                  139 730 384,68

                  –2 603 814,88

                  Deutsche Bundesbank

                  1 182 149 240,19

                  1 090 912 027,43

                  –91 237 212,76

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 183 396,60

                  63 983 566,24

                  +12 800 169,64

                  Bank of Greece

                  104 659 532,85

                  113 191 059,06

                  +8 531 526,21

                  Banco de España

                  434 917 735,09

                  478 364 575,51

                  +43 446 840,42

                  Banque de France

                  828 813 864,42

                  819 233 899,48

                  –9 579 964,94

                  Banca d’Italia

                  721 792 464,09

                  719 885 688,14

                  –1 906 775,95

                  Central Bank of Cyprus

                  7 195 054,85

                  7 886 333,14

                  + 691 278,29

                  Banque centrale du Luxembourg

                  9 073 027,53

                  10 063 859,75

                  + 990 832,22

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  3 583 125,79

                  3 640 732,32

                  +57 606,53

                  De Nederlandsche Bank

                  224 302 522,60

                  229 746 339,12

                  +5 443 816,52

                  Oesterreichische Nationalbank

                  116 128 991,78

                  111 854 587,70

                  –4 274 404,08

                  Banco de Portugal

                  98 720 300,22

                  100 834 459,65

                  +2 114 159,43

                  Banka Slovenije

                  18 399 523,77

                  18 941 025,10

                  + 541 501,33

                  Národná banka Slovenska

                  38 970 813,50

                  39 944 363,76

                  + 973 550,26

                  Suomen Pankki

                  71 708 601,11

                  72 232 820,48

                  + 524 219,37

                  Nezúčastněná národní centrální banka

                  Българска народна банка (Bulharská národní banka)

                  50 883 842,67

                  50 037 026,77

                  – 846 815,90

                  Česká národní banka

                  79 957 855,35

                  83 368 161,57

                  +3 410 306,22

                  Danmarks Nationalbank

                  87 204 756,07

                  85 459 278,39

                  –1 745 477,68

                  Eesti Pank

                  9 810 391,04

                  10 311 567,80

                  + 501 176,76

                  Latvijas Banka

                  16 204 715,21

                  16 342 970,87

                  + 138 255,66

                  Lietuvos bankas

                  24 068 005,74

                  24 517 336,63

                  + 449 330,89

                  Magyar Nemzeti Bank

                  75 700 733,22

                  79 819 599,69

                  +4 118 866,47

                  Narodowy Bank Polski

                  280 820 283,32

                  282 006 977,72

                  +1 186 694,40

                  Banca Națională a României

                  145 099 312,72

                  141 971 278,46

                  –3 128 034,26

                  Sveriges Riksbank

                  134 298 089,46

                  130 087 052,56

                  –4 211 036,90

                  Bank of England

                  802 672 023,82

                  836 285 430,59

                  +33 613 406,77

                  Celkem (1):

                  5 760 652 402,58

                  5 760 652 402,58

                  0

         (1)  V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.

      Příloha II
      ZÁKLADNÍ KAPITÁL SPLACENÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI

                  Podíl splacený k 31. prosinci 2008
                  (v EUR)

                  Podíl splacený s účinkem od 1. ledna 2009
                  (v EUR)

                  Částka převodu
                  (v EUR)

                  Zúčastněná národní centrální banka

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  142 334 199,56

                  139 730 384,68

                  –2 603 814,88

                  Deutsche Bundesbank

                  1 182 149 240,19

                  1 090 912 027,43

                  –91 237 212,76

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  51 183 396,60

                  63 983 566,24

                  +12 800 169,64

                  Bank of Greece

                  104 659 532,85

                  113 191 059,06

                  +8 531 526,21

                  Banco de España

                  434 917 735,09

                  478 364 575,51

                  +43 446 840,42

                  Banque de France

                  828 813 864,42

                  819 233 899,48

                  –9 579 964,94

                  Banca d’Italia

                  721 792 464,09

                  719 885 688,14

                  –1 906 775,95

                  Central Bank of Cyprus

                  7 195 054,85

                  7 886 333,14

                  + 691 278,29

                  Banque centrale du Luxembourg

                  9 073 027,53

                  10 063 859,75

                  + 990 832,22

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  3 583 125,79

                  3 640 732,32

                  +57 606,53

                  De Nederlandsche Bank

                  224 302 522,60

                  229 746 339,12

                  +5 443 816,52

                  Oesterreichische Nationalbank

                  116 128 991,78

                  111 854 587,70

                  –4 274 404,08

                  Banco de Portugal

                  98 720 300,22

                  100 834 459,65

                  +2 114 159,43

                  Banka Slovenije

                  18 399 523,77

                  18 941 025,10

                  + 541 501,33

                  Národná banka Slovenska

                  2 727 956,95

                  39 944 363,76

                  +37 216 406,81

                  Suomen Pankki

                  71 708 601,11

                  72 232 820,48

                  + 524 219,37

                  Nezúčastněná národní centrální banka

                  Българска народна банка (Bulharská národní banka)

                  3 561 868,99

                  3 502 591,87

                  –59 277,12

                  Česká národní banka

                  5 597 049,87

                  5 835 771,31

                  + 238 721,44

                  Danmarks Nationalbank

                  6 104 332,92

                  5 982 149,49

                  – 122 183,43

                  Eesti Pank

                  686 727,37

                  721 809,75

                  +35 082,38

                  Latvijas Banka

                  1 134 330,06

                  1 144 007,96

                  +9 677,90

                  Lietuvos bankas

                  1 684 760,40

                  1 716 213,56

                  +31 453,16

                  Magyar Nemzeti Bank

                  5 299 051,33

                  5 587 371,98

                  + 288 320,65

                  Narodowy Bank Polski

                  19 657 419,83

                  19 740 488,44

                  +83 068,61

                  Banca Națională a României

                  10 156 951,89

                  9 937 989,49

                  – 218 962,40

                  Sveriges Riksbank

                  9 400 866,26

                  9 106 093,68

                  – 294 772,58

                  Bank of England

                  56 187 041,67

                  58 539 980,14

                  +2 352 938,47

                  Celkem (1):

                  4 137 159 937,99

                  4 142 260 189,23

                  +5 100 251,24

         (1)  V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.