title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/1692 ze dne 27. dubna 2017 o uzavření účtů Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/271

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/1692
   ze dne 27. dubna 2017
   o uzavření účtů Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2015
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2015,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi agentury (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2015 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o udělení absolutoria agentuře za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2015 (05873/2017 – C8-0062/2017),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 526/2013 ze dne 21. května 2013 o Agentuře Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a o zrušení nařízení (ES) č. 460/2004 (4), a zejména na článek 21 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu IV jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0115/2017),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací na rozpočtový rok 2015;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Antonio TAJANI

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 449, 1.12.2016, s. 138.

      (2)  Viz poznámka pod čarou 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 41.

      (5)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)

text:
Důležité právní upozornění

|

32001D0886

Úřední věstník L 328 , 13/12/2001 S. 0001 - 0003

		Rozhodnutí Radyze dne 6. prosince 2001o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)(2001/886/SVV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,s ohledem na podnět Belgického království a Švédského království [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Schengenský informační systém vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z roku 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (dále jen "Schengenská úmluva z roku 1990") představuje základní nástroj pro používání schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie.(2) Schengenský informační systém má v současné podobě kapacitu poskytovat služby nejvýše 18 účastnickým státům. V současné době je provozován pro 13 členských států a dva další státy (Island a Norsko) a v blízké budoucnosti je plánováno jeho zprovoznění pro Spojené království a Irsko. Systém však nebyl vybudován, aby sloužil většímu počtu členských států Evropské unie po jejím rozšíření.(3) Z tohoto důvodu, a také v zájmu využití nejnovějšího vývoje na poli informačních technologií a umožnění zavedení nových funkcí systému, je nezbytné vyvinout novou druhou generaci Schengenského informačního systému (SIS II), jak bylo potvrzeno rozhodnutím výkonného výboru SCH/Com-ex (97) 24 ze dne 7. října 1997 [3].(4) Náklady spojené s vývojem SIS II budou účtovány do rozpočtu Evropské unie v souladu se závěrem výboru v této věci ze dne 29. května 2001. Toto rozhodnutí stanoví společně s nařízením Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) [4] potřebný právní základ, který umožní zahrnout nezbytné položky na vývoj SIS II do rozpočtu Evropské unie a plnit tuto část rozpočtu.(5) Právní základ se skládá ze dvou nástrojů: z tohoto rozhodnutí založeného na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii a z nařízení Rady založeného na článku 66 Smlouvy o založení Evropského společenství. Důvodem toho je zajistit, jak je uvedeno v článku 92 Schengenské úmluvy z roku 1990, aby Schengenský informační systém umožnil orgánům určeným členskými státy získat pomocí automatizovaného vyhledávacího postupu přístup k záznamům o osobách a věcech při provádění hraničních kontrol a jiných policejních a celních kontrol ve vnitrozemí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, jakož i za účelem udělování víz, vydávání povolení k pobytu a řízení s cizinci při uplatňování schengenského acquis v oblasti pohybu osob.(6) Skutečnost, že právní základ potřebný pro umožnění financování vývoje SIS II z rozpočtu Unie se skládá ze dvou samostatných nástrojů, se nijak nedotýká principu, že Schengenský informační systém představuje a bude i nadále představovat jednotný integrovaný informační systém a že SIS II musí být vyvíjen jako celek.(7) Toto rozhodnutí nemá vliv na případné budoucí přijetí potřebných právních předpisů, které by podrobně popisovaly provoz a využívání SIS II, jako jsou například, ale nejen, pravidla stanovící kategorie údajů, které mají být zaneseny do systému, účely, pro které mají být zaneseny, a kritéria pro jejich zanesení, pravidla týkající se obsahu údajů v SIS včetně odpovědnosti za jejich správnost, pravidla o trvání záznamů, propojení záznamů a jejich slučitelnost, pravidla pro přístup k údajům SIS a pravidla pro ochranu osobních údajů a jejich kontrolu.(8) Toto rozhodnutí stanoví postupy pro přijetí opatření nezbytných pro jeho provádění, která odrážejí odpovídající ustanovení nařízení (ES) č. 2424/2001, aby se zajistilo, že při vývoji SIS II jako celku bude používán jen jeden prováděcí postup.(9) Toto rozhodnutí stanoví rozvoj ustanovení schengenského acquis, která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [5] a v čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [6].(10) Je třeba přijmout ujednání, která umožní zástupcům Islandu a Norska zapojit se do práce výborů, které jsou Komisi nápomocny při výkonu jejích prováděcích pravomocí. Takové ujednání bylo navrženo ve výměně dopisů mezi Společenstvím a Islandem a Norskem připojené k výše uvedené dohodě o přistoupení.(11) Tímto rozhodnutím nejsou dotčena ustanovení týkající se částečného zapojení Spojeného království do schengenského acquis, vymezená rozhodnutím Rady 2000/365/ES,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Schengenský informační systém zřízený na základě hlavy IV Schengenské úmluvy z roku 1990 bude nahrazen novým systémem, a to Schengenským informačním systémem II (SIS II), který umožní zapojení nových členských států do tohoto systému.Článek 2SIS II je jednotný integrovaný systém vyvinutý Komisí v souladu s postupy stanovenými v tomto rozhodnutí.Článek 3Opatření nezbytná pro vývoj SIS II v případech týkajících se záležitostí jiných než uvedených v článku 4 budou přijata řídicím postupem podle článku 5.Článek 4Opatření nezbytná pro vývoj SIS II týkající se následujících otázek budou přijata regulativním postupem podle článku 6:a) návrh fyzické výstavby systému včetně jeho komunikační sítě;b) technické aspekty, které mají vliv na ochranu osobních údajů;c) technické aspekty, které mají závažné finanční důsledky pro rozpočty členských států nebo které mají závažné technické důsledky pro vnitrostátní systémy členských států;d) vývoj bezpečnostních požadavků.Článek 51. Odkazuje-li se na tento článek, je Komisi nápomocen řídící výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.2. Výbor přijme na návrh předsedy jednací řád na základě vzorového jednacího řádu, který byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropských společenství.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k tomuto návrhu ve lhůtě, kterou může stanovit předseda podle naléhavosti dané věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijmout na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.4. Komise přijme opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě může Komise nejvýše o dva měsíc ode dne tohoto sdělení odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla.5. Rada může kvalifikovanou většinou ve lhůtě stanovené v odstavci 4 přijmout jiné rozhodnutí.Článek 61. Odkazuje-li se na tento článek, je Komisi nápomocen regulativní výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.2. Výbor přijme na návrh předsedy jednací řád na základě vzorového jednacího řádu, který byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropských společenství.3. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k tomuto návrhu ve lhůtě, kterou může stanovit předseda podle naléhavosti dané věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro přijímání rozhodnutí, která má Rada na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělená váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje.4. Komise přijme zamýšlená opatření, jsou–li v souladu se stanoviskem výboru.5. Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata, a informuje Evropský parlament.6. Rada se může o návrhu usnést kvalifikovanou většinou ve lhůtě dvou měsíců od okamžiku, kdy jí byl návrh předložen.Pokud se Rada v této lhůtě kvalifikovanou většinou usnese, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná. Může Radě předložit pozměněný návrh, původní návrh nebo návrh právního předpisu.Pokud po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijala ani nevyjádřila nesouhlas s návrhem na prováděcí opatření, přijme navrhovaná prováděcí opatření Komise.Článek 7Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku.Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2006.V Bruselu dne 6. prosince 2001.Za RadupředsedaM. Verwilghen[1] Úř. věst. C 183, 29.6.2001, s. 14.[2] Stanovisko ze dne 23. října 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 442.[4] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.[5] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.[6] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.--------------------------------------------------


title: 2010/773/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 25. listopadu 2010 o postupech udělování akreditace kvality výrobcům eurobankovek (ECB/2010/22)

text:
               15.12.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/14

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 25. listopadu 2010
   o postupech udělování akreditace kvality výrobcům eurobankovek
   (ECB/2010/22)
   (2010/773/EU)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 16 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 128 odst. 1 Smlouvy a článku 16 statutu ESCB má Evropská centrální banka (ECB) výlučné právo povolovat vydávání eurobankovek v Unii. Toto právo zahrnuje pravomoc přijímat opatření k ochraně důvěryhodnosti eurobankovek jako platebního prostředku.

               (2)

               Ať se vyrábějí kdekoli, je pro zajištění kvality eurobankovek i surovin pro výrobu eurobankovek zcela nezbytné, aby byly vyráběny podle shodných standardů kvality.

               (3)

               Je proto třeba zavést řízení o akreditaci kvality, aby se zajistilo, že výrobou eurobankovek a surovin pro výrobu eurobankovek jsou pověřeni jen výrobci, kteří splňují minimální požadavky na kvalitu,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   ODDÍL I

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „akreditací kvality“ status vymezený v článcích 3 a 4, který výrobci udělila ECB a který potvrzuje, že výrobce splňuje požadavky na kvalitu;

               b)

               „činností související s výrobou eurobankovek“ výroba eurobankovek nebo jakýchkoli surovin pro výrobu eurobankovek;

               c)

               „výrobcem“ subjekt, který se zabývá nebo který se hodlá zabývat činností související s výrobou eurobankovek;

               d)

               „výrobním místem“ veškeré prostory, jež výrobce využívá nebo hodlá využívat k činnosti související s výrobou eurobankovek;

               e)

               „požadavky na kvalitu“ hmotná pravidla, která zvlášť stanovila ECB a která musí výrobce, jenž žádá o akreditaci kvality, dodržovat;

               f)

               „opatřeními k zajištění kvality“ opatření, jež přijal výrobce ve výrobním místě s cílem splnit požadavky na kvalitu;

               g)

               „certifikačním orgánem“ nezávislý certifikační orgán, který posuzuje systémy řízení kvality výrobců a je autorizován k tomu, aby osvědčil, že výrobce splňuje požadavky norem řady ISO 9001;

               h)

               „surovinami pro výrobu eurobankovek“ papír, barva, fólie a proužek používané k výrobě eurobankovek;

               i)

               „ochraňované hodnoty eura“ a „činnost související s ochraňovanými hodnotami eura“ mají stejný význam jako v rozhodnutí ECB/2008/3 ze dne 15. května 2008 o postupech pro bezpečnostní akreditaci výrobců ochraňovaných hodnot eura ve vztahu k eurobankovkám (1);

               j)

               „pracovním dnem ECB“ den od pondělí do pátku vyjma dnů pracovního klidu ECB;

               k)

               „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

               l)

               „dotazníkem předcházejícím auditu“ formulář, pomocí kterého skupina pro audit kvality shromažďuje od výrobce informace o zvláštnostech daného výrobního místa a o veškerých změnách opatření k zajištění kvality, které byly provedeny od posledního auditu kvality.

         Článek 2
   Obecné zásady
   1.   Výrobce zažádá o akreditaci kvality a obdrží ji od ECB předtím, než zahájí činnost související s výrobou eurobankovek nebo v této činnosti pokračuje.
   2.   Akreditovaný výrobce smí vykonávat činnost související s výrobou eurobankovek pouze ve výrobních místech, pro něž mu byla udělena akreditace kvality podle tohoto rozhodnutí.
   3.   Požadavky ECB pro akreditaci kvality jsou minimálními požadavky. Výrobci mohou zavést přísnější standardy kvality, které zakotví ve svém plánu kvality, jak je vymezen v požadavcích na kvalitu.
   4.   Výkonná rada má pravomoc přijímat veškerá rozhodnutí týkající se akreditace kvality výrobce, přičemž přihlíží ke stanovisku Výboru pro bankovky. O těchto rozhodnutích informuje Radu guvernérů.
   5.   Veškeré náklady a související ztráty, jež výrobci vzniknou v souvislosti s použitím tohoto rozhodnutí, nese výrobce.
   6.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny úplné nebo prozatímní akreditace kvality, které byly uděleny předtím, než toto rozhodnutí vstoupilo v platnost.
   Článek 3
   Úplná akreditace kvality
   1.   Výrobce může vykonávat činnost související s výrobou eurobankovek, jen pokud mu ECB pro tuto činnost udělí úplnou akreditaci kvality.
   2.   Výrobci lze udělit úplnou akreditaci kvality pro činnost související s výrobou eurobankovek za předpokladu, že splňuje všechny tyto podmínky:

               a)

               zabýval se činností související s výrobou bankovek v období 24 měsíců předcházejících podání žádosti o úplnou akreditaci kvality nebo mu byla udělena prozatímní akreditace kvality vymezená v článku 4 a zahájil činnost související s výrobou eurobankovek v souladu s čl. 10 odst. 3;

               b)

               v daném výrobním místě splňuje pro danou činnost související s výrobou eurobankovek normy řízení kvality řady ISO 9001 a certifikační orgán tuto skutečnost osvědčil;

               c)

               ve výše uvedeném výrobním místě splňuje pro výše uvedenou činnost související s výrobou eurobankovek požadavky na kvalitu;

               d)

               vyrábí-li ochraňované hodnoty eura, má ve výše uvedeném výrobním místě úplnou bezpečnostní akreditaci pro výše uvedenou činnost související s ochraňovanými hodnotami eura podle rozhodnutí ECB/2008/3;

               e)

               je-li tiskárnou, jeho výrobní místo se nachází na území členského státu, a

               f)

               není-li tiskárnou, jeho výrobní místo se nachází na území členského státu nebo na území členského státu Evropského sdružení volného obchodu (ESVO).

         3.   Výkonná rada může v jednotlivých případech udělit výjimky z požadavku na umístění uvedeného v odst. 2 písm. e) a f) s přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro bankovky. Každé takové rozhodnutí se ihned oznamuje Radě guvernérů. Výkonná rada se řídí rozhodnutím Rady guvernérů v dané věci.
   4.   S výhradou rozhodnutí podle článků 15, 16 nebo 17 se úplná akreditace kvality výrobci uděluje na období 24 měsíců. Úplná akreditace kvality může být každých 24 měsíců obnovena.
   5.   Akreditovaný výrobce může převést výrobu eurobankovek nebo surovin pro výrobu eurobankovek na jiné výrobní místo nebo takovou výrobu externě zadat třetí osobě, včetně svých dceřiných a přidružených společností, jen s předchozím písemným souhlasem ECB.
   Článek 4
   Prozatímní akreditace kvality
   1.   Pokud se výrobce nezabýval činností související s výrobou eurobankovek v období 24 měsíců předcházejících podání žádosti o úplnou akreditaci kvality, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2 písm. a), může mu být pro zamýšlenou činnost související s výrobou eurobankovek udělena prozatímní akreditace kvality.
   2.   Výrobci lze udělit prozatímní akreditaci kvality pro zamýšlenou činnost související s výrobou eurobankovek, pokud splňuje všechny tyto podmínky:

               a)

               v daném výrobním místě splňuje pro zamýšlenou činnost související s výrobou eurobankovek normy řízení kvality řady ISO 9001 a certifikační orgán tuto skutečnost osvědčil;

               b)

               zavedl postupy a vybudoval infrastrukturu, které jsou nezbytné pro to, aby ve výše uvedeném výrobním místě splňoval pro výše uvedenou činnost související s výrobou eurobankovek požadavky na kvalitu;

               c)

               hodlá-li vyrábět ochraňovanou hodnotu eura, byla mu ve vztahu k výše uvedenému výrobnímu místu pro zamýšlenou činnost související s ochraňovanými hodnotami eura udělena bezpečnostní akreditace podle rozhodnutí ECB/2008/3;

               d)

               je-li tiskárnou, jeho výrobní místo se nachází na území členského státu, a

               e)

               není-li tiskárnou, jeho výrobní místo se nachází na území členského státu nebo na území členského státu ESVO.

         3.   S výhradou rozhodnutí podle článků 15, 16 nebo 17 se prozatímní akreditace kvality výrobci uděluje na období jednoho roku. Pokud v tomto období výrobce podá nabídku na výkon činnosti související s výrobou eurobankovek nebo je mu tato činnost zadána, může být jeho prozatímní akreditace kvality prodloužena podle potřeby až do té doby, než ECB přijme rozhodnutí o tom, zda výrobci udělí úplnou akreditaci kvality.
   ODDÍL II

      ŘÍZENÍ O ÚPLNÉ AKREDITACI KVALITY

   Článek 5
   Žádost o zahájení řízení a jmenování skupiny pro audit kvality
   1.   Výrobce, kterému byla udělena prozatímní akreditace kvality pro zamýšlenou činnost související s výrobou eurobankovek a který si přeje tuto činnost vykonávat, nebo výrobce, který vykonával činnost související s výrobou eurobankovek v posledních 24 měsících a v této činnosti si přeje pokračovat, podá písemnou žádost ECB, aby zahájila řízení o úplné akreditaci kvality. Tato žádost obsahuje všechny tyto náležitosti:

               a)

               specifikaci výrobního místa a jeho umístění a činnosti související s výrobou eurobankovek, pro které výrobce žádá o úplnou akreditaci kvality;

               b)

               informace o vykonávané činnosti související s výrobou eurobankovek;

               c)

               kopii osvědčení uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. b).

         2.   ECB posoudí, zda výrobce splnil požadavky stanovené v odstavci 1, a o výsledku tohoto posouzení informuje výrobce ve lhůtě 30 pracovních dnů ECB ode dne doručení žádosti o zahájení řízení. Tuto lhůtu může ECB jednou prodloužit, o čemž výrobce písemně vyrozumí. Při posuzování žádosti si ECB může od výrobce vyžádat dodatečné informace ve vztahu k požadavkům uvedeným v odstavci 1. Vyžádá-li si ECB dodatečné informace, informuje výrobce o výsledku posouzení ve lhůtě 20 pracovních dnů ECB ode dne doručení dodatečných informací. ECB se může s výrobcem dohodnout na prodloužení lhůt uvedených v tomto odstavci.
   3.   V případě kladného posouzení informuje ECB výrobce o tom, že v jeho prostorách bude proveden audit kvality. ECB jmenuje skupinu pro audit kvality složenou z odborníků z ECB a národních centrálních bank. Tato jmenování nesmí vést ke střetu zájmů. Dojde-li ke střetu zájmů po jmenování, ECB ihned nahradí dotčeného člena odborníkem, u něhož střet zájmů není dán.
   4.   ECB zamítne žádost o zahájení řízení a výrobci písemně oznámí rozhodnutí o zamítnutí této žádosti včetně odůvodnění, nastane-li některý z těchto případů:

               a)

               výrobce neposkytne informace požadované podle odstavce 1;

               b)

               výrobce neposkytne dodatečné informace, jež si ECB vyžádala podle odstavce 2, v dohodnuté přiměřené lhůtě;

               c)

               ECB výrobci odňala úplnou akreditaci kvality a dosud neuplynula lhůta stanovená v rozhodnutí o odnětí úplné akreditace kvality, po kterou není dovoleno žádost znovu podat;

               d)

               umístění výrobního místa není v souladu s požadavky stanovenými v čl. 3 odst. 2 písm. e) nebo f);

               e)

               výrobce vyrábí ochraňované hodnoty eura a ECB mu neudělila bezpečnostní akreditaci ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. d).

         5.   Přeje-li si akreditovaný výrobce, aby jeho akreditace kvality byla obnovena, pak za předpokladu, že znovu požádá o úplnou akreditaci kvality přede dnem určeným podle čl. 7 odst. 2 písm. c), platí jeho akreditace kvality až do doby, než ECB přijme rozhodnutí podle čl. 7 odst. 1.
   Článek 6
   Audit kvality
   1.   Audit kvality se zahajuje v den stanovený vzájemnou dohodou mezi výrobcem a ECB. Je-li výrobce tiskárnou, uskutečňuje se audit kvality během výroby eurobankovek.
   2.   ECB zašle výrobci nejpozději dva týdny před zahájením auditu kvality dotazník předcházející auditu, který výrobce vyplní a zašle zpět ECB nejpozději týden před zahájením auditu kvality.
   3.   Audit kvality se uskutečňuje ve výrobním místě, pro které výrobce žádá o akreditaci kvality.
   4.   Skupina pro audit kvality posoudí, zda opatření k zajištění kvality, která výrobce zavedl, jsou v souladu s požadavky na kvalitu. Pokud výrobce navrhuje zavést určitá zlepšení s cílem dosáhnout souladu s požadavky na kvalitu, lze akreditaci kvality udělit až poté, co jsou tato zlepšení zavedena. Před zasláním návrhu zprávy o auditu uvedeného v odstavci 6 výrobci může skupina pro audit kvality provést následný audit kvality, aby ověřila, zda jsou opatření k zajištění kvality po těchto zlepšeních v souladu s požadavky na kvalitu.
   5.   Po dokončení auditu kvality, popřípadě následného auditu kvality, a před odchodem z výrobního místa uvede skupina pro audit kvality výsledky svých zjištění, včetně jakéhokoli neplnění požadavků na kvalitu a zlepšení navrhovaných výrobcem, v předběžném shrnutí, jež skupina pro audit kvality a výrobce vzájemně odsouhlasí a podepíší.
   6.   Skupina pro audit kvality vypracuje na základě předběžného shrnutí návrh zprávy o auditu. Tato zpráva obsahuje zejména podrobnosti o:

               a)

               opatřeních k zajištění kvality, která jsou zavedena ve výrobním místě a která vyhovují požadavkům na kvalitu;

               b)

               případech neplnění požadavků na kvalitu, jež skupina pro audit kvality zjistila;

               c)

               opatřeních přijatých výrobcem během auditu kvality;

               d)

               zlepšeních navržených výrobcem a v případě, že byl proveden následný audit kvality, posouzení ze strany skupiny pro audit kvality, zda byla tato zlepšení uskutečněna;

               e)

               posouzení ze strany skupiny pro audit kvality, zda by měla být úplná akreditace kvality udělena.

         7.   Návrh zprávy o auditu se výrobci zašle do 30 pracovních dnů ECB ode dne ukončení auditu kvality, popřípadě následného auditu kvality. Výrobce se může k návrhu zprávy o auditu vyjádřit do 30 pracovních dnů ECB od doručení tohoto návrhu. ECB návrh zprávy o auditu s přihlédnutím k vyjádření výrobce dokončí před vydáním rozhodnutí podle článku 7. ECB se může s výrobcem dohodnout na prodloužení lhůt uvedených v tomto odstavci.
   8.   Bez ohledu na ustanovení tohoto článku může ECB v případě problému s kvalitou, který má vliv na kvalitu eurobankovek či surovin pro výrobu eurobankovek, uspořádat ad hoc audit kvality s cílem vyšetřit tuto záležitost. Odstavce 5 až 7 se použijí přiměřeně.
   Článek 7
   Rozhodnutí o úplné akreditaci kvality
   1.   Rozhodnutí o žádosti o úplnou akreditaci kvality ECB výrobci písemně sdělí do 30 pracovních dnů ECB od doručení vyjádření výrobce k návrhu zprávy o auditu nebo od uplynutí lhůty pro vyjádření.
   2.   V případě kladného rozhodnutí udělí ECB výrobci úplnou akreditaci kvality. V tomto rozhodnutí se jednoznačně uvedou:

               a)

               výrobce;

               b)

               činnost související s výrobou eurobankovek a výrobní místo, pro něž se uděluje úplná akreditace kvality;

               c)

               den, kdy končí platnost úplné akreditace kvality;

               d)

               jakékoli zvláštní podmínky týkající se písmen a) až c).

         Rozhodnutí se zakládá na informacích uvedených v závěrečné zprávě o auditu, která se přikládá k rozhodnutí.
   3.   Pokud ECB výrobci úplnou akreditaci kvality neudělí, uvede důvody, pro které nebyla akreditace udělena, a výrobce může dát podnět k zahájení přezkumného řízení podle článku 18.
   ODDÍL III

      ŘÍZENÍ O PROZATÍMNÍ AKREDITACI KVALITY

   Článek 8
   Žádost o zahájení řízení a jmenování skupiny pro předběžný audit kvality
   1.   Pokud výrobce:

               i)

               nevykonával činnost související s výrobou eurobankovek v období 24 měsíců předcházejících podání žádosti o prozatímní akreditaci kvality nebo

               ii)

               nevykonával žádnou činnost související s výrobou eurobankovek, avšak národní centrální banka nebo tiskárna jej požádala, aby činnost související s výrobou eurobankovek zahájil,

         podá písemnou žádost ECB, aby zahájila řízení o udělení prozatímní akreditace kvality.
   Tato žádost obsahuje všechny tyto náležitosti:

               a)

               specifikaci výrobního místa a jeho umístění a činnosti související s výrobou eurobankovek, pro které výrobce žádá o prozatímní akreditaci kvality;

               b)

               informace o činnosti související s výrobou eurobankovek, která má být vykonávána;

               c)

               kopii osvědčení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a).

         2.   Výrobce, jehož prozatímní akreditace kvality pozbyla platnosti, může požádat o novou prozatímní akreditaci kvality. Kromě informací vyžadovaných podle odstavce 1 uvede výrobce v písemné žádosti adresované ECB důvody, pro které a) nepodal nabídku na výkon činnosti související s výrobou eurobankovek, nebo b) mu nebyla zadána činnost související s výrobou eurobankovek, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3.
   3.   ECB ověří, zda výrobce splnil požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 a o výsledku tohoto posouzení informuje výrobce ve lhůtě 30 pracovních dnů ECB ode dne doručení žádosti o zahájení řízení. Tuto lhůtu může ECB jednou prodloužit, o čemž výrobce písemně vyrozumí. Při posuzování žádosti si ECB může od výrobce vyžádat dodatečné informace ve vztahu k požadavkům uvedeným v odstavcích 1 a 2. Vyžádá-li si ECB dodatečné informace, informuje výrobce o výsledku posouzení žádosti ve lhůtě 20 pracovních dnů ECB ode dne doručení dodatečných informací. ECB se může s výrobcem dohodnout na prodloužení lhůt uvedených v tomto odstavci.
   4.   V případě kladného posouzení informuje ECB výrobce o tom, že v jeho prostorách bude proveden předběžný audit kvality. Skupina pro předběžný audit kvality je jmenována tak, jak stanoví čl. 5 odst. 3.
   5.   ECB zamítne žádost o zahájení řízení a výrobci písemně oznámí rozhodnutí o zamítnutí této žádosti včetně odůvodnění, nastane-li některý z těchto případů:

               a)

               výrobce neposkytne informace požadované podle odstavců 1 a 2;

               b)

               výrobce neposkytne dodatečné informace, jež si ECB vyžádala podle odstavce 3, v dohodnuté přiměřené lhůtě;

               c)

               ECB výrobci odňala prozatímní nebo úplnou akreditaci kvality a dosud neuplynula lhůta stanovená v rozhodnutí o odnětí akreditace kvality, po kterou není dovoleno žádost znovu podat;

               d)

               umístění výrobního místa není v souladu s požadavky stanovenými v čl. 4 odst. 2 písm. d) a e);

               e)

               výrobce hodlá vyrábět ochraňované hodnoty eura a ECB mu neudělila bezpečnostní akreditaci ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c).

         6.   Přeje-li si akreditovaný výrobce, aby jeho akreditace kvality byla obnovena, pak s výhradou odstavce 2 a za předpokladu, že znovu požádá o prozatímní akreditaci kvality přede dnem určeným podle čl. 10 odst. 2 písm. c), platí jeho akreditace kvality až do doby, než ECB přijme rozhodnutí podle čl. 10 odst. 1.
   Článek 9
   Předběžný audit kvality
   1.   Předběžný audit kvality se zahajuje v den stanovený vzájemnou dohodou mezi výrobcem a ECB.
   2.   Předběžný audit kvality se uskutečňuje ve výrobním místě, pro které výrobce žádá o akreditaci kvality.
   3.   Skupina pro předběžný audit kvality posoudí, zda opatření k zajištění kvality, která výrobce zavedl, budou v okamžiku, kdy výrobce zahájí činnost související s výrobou eurobankovek, v souladu s požadavky na kvalitu.
   4.   Skupina pro předběžný audit kvality svá zjištění uvede v návrhu zprávy o předběžném auditu. Tento návrh zprávy o předběžném auditu obsahuje zejména podrobnosti o všech těchto skutečnostech:

               a)

               opatřeních k zajištění kvality, která jsou již ve výrobním místě zavedena a která vyhovují požadavkům na kvalitu;

               b)

               opatřeních k zajištění kvality, která výrobce musí ještě zavést, aby splňoval požadavky na kvalitu;

               c)

               posouzení ze strany skupiny pro předběžný audit kvality, zda by měla být prozatímní akreditace kvality udělena.

         5.   Návrh zprávy o předběžném auditu se výrobci zašle do 30 pracovních dnů ECB ode dne ukončení předběžného auditu kvality. Výrobce se může k návrhu zprávy o předběžném auditu vyjádřit do 30 pracovních dnů ECB od doručení tohoto návrhu. ECB návrh zprávy o předběžném auditu s přihlédnutím k vyjádření výrobce dokončí před vydáním rozhodnutí podle článku 10. ECB se může s výrobcem dohodnout na prodloužení lhůt uvedených v tomto odstavci.
   Článek 10
   Rozhodnutí o prozatímní akreditaci kvality
   1.   Rozhodnutí o žádosti o prozatímní akreditaci kvality ECB výrobci písemně sdělí do 30 pracovních dnů ECB od doručení vyjádření výrobce k návrhu zprávy o předběžném auditu nebo od uplynutí lhůty pro vyjádření.
   2.   V případě kladného rozhodnutí udělí ECB výrobci prozatímní akreditaci kvality. V tomto rozhodnutí ECB jednoznačně uvede:

               a)

               výrobce;

               b)

               činnost související s výrobou eurobankovek a výrobní místo, pro něž se uděluje prozatímní akreditace kvality;

               c)

               den, kdy končí platnost prozatímní akreditace kvality;

               d)

               jakékoli zvláštní podmínky týkající se písmen a) až c).

         Rozhodnutí se zakládá na informacích uvedených v závěrečné zprávě o předběžném auditu ve smyslu čl. 9 odst. 5, která se přikládá k rozhodnutí.
   3.   Výrobce, kterému byla udělena prozatímní akreditace kvality, může podávat nabídky na výkon činnosti související s výrobou eurobankovek nebo mu tato činnost může být zadána. Jakmile výrobce zahájí činnost související s výrobou eurobankovek, je povinen neprodleně podat písemnou žádost ECB, aby zahájila řízení o úplné akreditaci kvality podle oddílu II. Audit kvality uvedený v článku 6 se zahajuje nejpozději do 12 měsíců ode dne, kdy byla výrobci udělena prozatímní akreditace kvality.
   4.   ECB uvede důvody, pro které neudělila prozatímní akreditaci kvality. Výrobce může dát podnět k zahájení přezkumného řízení podle článku 18.
   ODDÍL IV

      PRŮBĚŽNÉ POVINNOSTI

   Článek 11
   Průběžné povinnosti výrobců, kterým byla udělena akreditace kvality, a ECB
   1.   Akreditovaný výrobce poskytne ECB kopii osvědčení o svém systému řízení kvality pro příslušné výrobní místo pokaždé, když se obnovuje původní osvědčení uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a čl. 4 odst. 2 písm. a).
   2.   Akreditovaný výrobce ECB písemně a bez zbytečného odkladu informuje o kterékoli z těchto skutečností:

               a)

               zahájení řízení o likvidaci či reorganizaci výrobce nebo obdobného řízení;

               b)

               jmenování likvidátora, insolvenčního správce, správce nebo jiné podobné osoby;

               c)

               záměru zapojit do činnosti související s výrobou eurobankovek třetí osoby, a to i prostřednictvím subdodávek;

               d)

               změně, která nastala po udělení akreditace kvality, která ovlivňuje nebo může ovlivnit splnění požadavků pro akreditaci kvality;

               e)

               změně kontroly nad výrobcem, ke které dojde na základě změny vlastnické struktury nebo z jiného důvodu.

         3.   Akreditovaný výrobce zachovává důvěrnost požadavků na kvalitu.
   4.   ECB informuje akreditované výrobce o všech aktualizacích požadavků na kvalitu.
   ODDÍL V

      NÁSLEDKY NEPLNĚNÍ POŽADAVKŮ

   Článek 12
   Rozhodování
   1.   Při vydávání upozornění nebo při přijímání rozhodnutí uvedených v článcích 14 až 17 ECB:

               a)

               posoudí konkrétní případ neplnění požadavků, přičemž vezme v úvahu zprávu o (předběžném) auditu, a

               b)

               do 30 pracovních dnů ECB od doručení vyjádření výrobce k návrhu zprávy o (předběžném) auditu písemně informuje výrobce o vydaném upozornění nebo o přijatém rozhodnutí, přičemž uvede: i) o jaký případ neplnění požadavků se jedná, ii) výrobní místo a činnost související s výrobou eurobankovek, jichž se upozornění či rozhodnutí týká, iii) den vydání upozornění nebo den, ke kterému rozhodnutí nabývá účinnosti, a iv) odůvodnění upozornění či rozhodnutí.

         2.   Všechna upozornění či rozhodnutí, která ECB vydává podle článků 14 až 17, musí být úměrná závažnosti neplnění požadavků. ECB informuje národní centrální banky a všechny výrobce o vydaném upozornění či o přijatém rozhodnutí, jeho rozsahu a délce platnosti. ECB rovněž uvede, že národním centrálním bankám bude oznámena jakákoli změna v postavení výrobce, který neplní požadavky.
   Článek 13
   Případy neplnění požadavků
   1.   Skupina pro (předběžný) audit kvality zařadí případ, kdy výrobce neplní požadavky na kvalitu, ostatní požadavky pro akreditaci kvality nebo povinnosti stanovené v článku 11, do jedné z kategorií uvedených v odstavcích 2 až 5.
   2.   Neplnění požadavků, které má podle skupiny pro (předběžný) audit kvality bezprostřední a vážný dopad na kvalitu výroby eurobankovek nebo surovin pro výrobu eurobankovek ze strany výrobce, se považuje za závažné neplnění požadavků a ECB přijme rozhodnutí podle článku 16.
   3.   Neplnění požadavků, které podle skupiny pro (předběžný) audit kvality nemá bezprostřední a vážný dopad na kvalitu výroby eurobankovek nebo surovin pro výrobu eurobankovek ze strany výrobce, ale které může mít přímý nepříznivý vliv na kvalitu takové výroby, se považuje za standardní neplnění požadavků a ECB přijme rozhodnutí podle článku 15.
   4.   Neplnění požadavků, které podle skupiny pro (předběžný) audit kvality nemá přímý nepříznivý vliv na kvalitu výroby eurobankovek nebo surovin pro výrobu eurobankovek ze strany výrobce, ale které je třeba do příštího auditu kvality odstranit, se ve zprávě o (předběžném) auditu označí jako upozornění a ECB vydá písemné upozornění podle článku 14.
   5.   Neplnění požadavků, které nespadá do kategorií uvedených v odstavcích 2 až 4, se ve zprávě o (předběžném) auditu označí poznámkou, ale nevede k přijetí dalších opatření podle článků 14 až 17.
   Článek 14
   Písemné upozornění
   1.   Je-li zjištěno neplnění požadavků ve smyslu čl. 13 odst. 4, vydá ECB příslušnému výrobci písemné upozornění, které může být připojeno ke zprávě o (předběžném) auditu.
   2.   V písemném upozornění se stanoví, že nebude-li případ neplnění odstraněn do příštího (předběžného) auditu, přijme ECB rozhodnutí podle článku 15.
   Článek 15
   Nápravná opatření a pozastavení akreditace kvality, pokud se týká nových objednávek
   Je-li zjištěno neplnění požadavků ve smyslu čl. 13 odst. 3, ale výrobce předloží přiměřený návrh, že bude schopen toto neplnění napravit, přijme ECB rozhodnutí:

               a)

               kterým po konzultaci s výrobcem stanoví lhůtu, ve které má výrobce neplnění požadavků odstranit;

               b)

               ve kterém uvede, že výrobce nesmí přijímat nové objednávky na příslušnou činnost související s výrobou eurobankovek, včetně účasti v příslušných nabídkových řízeních, pokud neplnění požadavků neodstranil ve lhůtě uvedené v písmenu a).

         Článek 16
   Pozastavení výkonu činnosti související s výrobou eurobankovek
   1.   Zjistí-li skupina pro (předběžný) audit kvality neplnění požadavků ve smyslu čl. 13 odst. 2, může doporučit ECB, aby s okamžitým účinkem pozastavila výkon příslušné činnosti související s výrobou eurobankovek, a to do doby, než bude neplnění požadavků odstraněno. Výrobce poskytne skupině pro (předběžný) audit kvality informace o jiných výrobcích, kteří mohou být jako zákazníci či dodavatelé pozastavením dotčeni.
   2.   Co nejdříve poté, co došlo k pozastavení výkonu činnosti podle odstavce 1, skupina pro (předběžný) audit kvality v rámci následného auditu kvality posoudí, zda bylo neplnění požadavků odstraněno. Usoudí-li tato skupina, že neplnění požadavků bylo odstraněno, ECB pozastavení zruší. Pokud výrobce neplnění požadavků neodstraní, přijme ECB rozhodnutí podle článku 17.
   Článek 17
   Odnětí akreditace kvality
   1.   ECB odejme výrobci akreditaci kvality, pokud výrobce není schopen odstranit neplnění požadavků ve smyslu čl. 13 odst. 2.
   2.   Ve svém rozhodnutí o odnětí akreditace ECB stanoví datum, od kterého může výrobce znovu požádat o udělení akreditace kvality.
   Článek 18
   Přezkumné řízení
   1.   Jestliže ECB přijala jakékoli z těchto rozhodnutí:

               a)

               kterým zamítla žádost o zahájení řízení o úplné nebo prozatímní akreditaci kvality;

               b)

               kterým odmítla udělit úplnou či prozatímní akreditaci kvality;

               c)

               podle článků 14 až 17,

         může příslušný výrobce ve lhůtě 30 pracovních dnů ECB od oznámení takového rozhodnutí podat písemnou žádost Radě guvernérů, aby rozhodnutí přezkoumala. Výrobce žádost odůvodní a přiloží k ní veškeré podpůrné informace.
   2.   Pokud o to výrobce výslovně a s odůvodněním požádá, může Rada guvernérů pozastavit účinnost rozhodnutí, které má být přezkoumáno.
   3.   Rada guvernérů přezkoumá rozhodnutí a své rozhodnutí výrobci s odůvodněním písemně sdělí ve lhůtě dvou měsíců od doručení žádosti.
   4.   Uplatněním odstavců 1 až 3 nejsou dotčena práva podle článků 263 a 265 Smlouvy.
   ODDÍL VI

      ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 19
   Rejstřík akreditací kvality vedený ECB
   1.   ECB vede rejstřík akreditací kvality. Rejstřík:

               a)

               obsahuje seznam výrobců, kterým byla udělena úplná či prozatímní akreditace kvality, a příslušných výrobních míst;

               b)

               uvádí ve vztahu ke každému výrobnímu místu činnost související s výrobou eurobankovek, pro kterou byla akreditace kvality udělena;

               c)

               eviduje pozbytí platnosti akreditací kvality.

         2.   Přijme-li ECB rozhodnutí podle článku 16, zaznamená, na jak dlouho je výkon činnosti pozastaven.
   3.   Přijme-li ECB rozhodnutí podle článku 17, odstraní jméno výrobce z rejstříku.
   4.   ECB zpřístupní seznam všech výrobců evidovaných v rejstříku a veškeré aktualizace tohoto seznamu národním centrálním bankám a akreditovaným výrobcům.
   Článek 20
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

   Použije se od 1. května 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. listopadu 2010.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 140, 30.5.2008, s. 26.


title: 2010/204/: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. března 2010 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

text:
               8.4.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/17

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
   ze dne 25. března 2010
   o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
   (2010/204/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 uvedené dohody,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory propuštěným pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a za účelem poskytování pomoci při jejich opětovném začleňování na pracovní trh.

               (2)

               Oblast působnosti EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby se podpora vztahovala na pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize.

               (3)

               Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

               (4)

               Litva předložila dne 23. září 2009 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v oděvním průmyslu. Tato žádost splňuje podmínky pro stanovení výše finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006, a proto Komise navrhuje uvolnit z fondu prostředky ve výši 523 481 EUR.

               (5)

               V souvislosti s uvedenou žádostí Litvy by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 523 481 EUR v prostředcích na závazky a platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 25. března 2010.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předseda

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.


title: 2009/386/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 15. května 2009 o jmenování tří členů prověřovací skupiny pro poradenství v oblasti standardů zřízené rozhodnutím Komise 2006/505/ES, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG)

text:
               16.5.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 122/45

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 15. května 2009
   o jmenování tří členů prověřovací skupiny pro poradenství v oblasti standardů zřízené rozhodnutím Komise 2006/505/ES, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG)
   (2009/386/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 3 rozhodnutí 2006/505/ES Komise jmenuje nejvýše sedm členů prověřovací skupiny pro poradenství v oblasti standardů, a to z nezávislých odborníků, jejichž zkušenosti a schopnosti v oblasti účetnictví, zejména v otázkách účetního výkaznictví, jsou na úrovni Společenství široce uznávány.

               (2)

               Rozhodnutím 2007/73/ES (2) Komise dne 8. února 2007 jmenovala sedm členů prověřovací skupiny pro poradenství v oblasti standardů na tříleté funkční období, které lze prodloužit. Za účelem umožnění pravidelného střídání členství může skupina rozhodnout o částečné obměně členů po dvou- nebo tříčlenných skupinách. Skupina rozhodla o nahrazení tří členů v roce 2009,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Komise jmenuje tři členy prověřovací skupiny pro poradenství v oblasti standardů, jejichž jména jsou uvedena v příloze.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 15. května 2009.

            Za Komisi

         Charlie McCREEVY

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 199, 21.7.2006, s. 33.

      (2)  Úř. věst. L 32, 6.2.2007, s. 181.

      PŘÍLOHA

         SEZNAM ČLENŮ

                  Rien VAN HOEPEN

                  Bernard RAFFOURNIER

                  Mari PAANANEN


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/2418 ze dne 18. prosince 2015, kterým se mění rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

text:
               19.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 333/148

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/2418
   ze dne 18. prosince 2015,
   kterým se mění rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na články 65 a 197 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 65 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je Komise odpovědná za určení zaměstnanců, které pověří plněním úkolů, za stanovení rozsahu pověření a mezí stanovených v pověření schvalujících osob. Komise by přitom měla náležitě zvážit svou celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu Unie.

               (2)

               V souladu s čl. 15 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (2) by měl být sekretariát dozorčího výboru nadále zajišťován úřadem OLAF v úzké konzultaci s dozorčím výborem a generální ředitel úřadu OLAF by měl nadále být pověřenou schvalující osobou pro všechny prostředky s nimi spojené. Generální ředitel úřadu OLAF je oprávněn dále přenést tyto pravomoci na pracovníky, na něž se vztahuje služební řád úředníků nebo pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie.

               (3)

               S ohledem na potřebu zajistit účinný systém vnitřní kontroly v souladu s článkem 32 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a aby se předešlo případnému vměšování ze strany Evropského úřadu pro boj proti podvodům do povinností členů dozorčího výboru, měl by být definován vhodný rámec pro použití prostředků týkajících se členů dozorčího výboru. Zejména přenesení pravomocí schvalující osoby na členy by mělo být uspořádáno tak, aby se předešlo případnému vměšování.

               (4)

               Toto rozhodnutí by se mělo začít používat dne 1. ledna 2016 spolu s novou přílohou I vnitřních předpisů. Mělo by proto vstoupit v platnost co nejdříve.

               (5)

               Rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (3) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 6 rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom se odstavec 3 nahrazuje tímto:

      „3.   S výjimkou použití prostředků, které se týkají členů dozorčího výboru, je generální ředitel pověřenou schvalující osobou pro účely použití prostředků zapsaných do přílohy k oddílu Komise v souhrnném rozpočtu Evropské unie týkající se úřadu a prostředků zapsaných do rozpočtových položek určených pro boj proti podvodům, v souvislosti s nimiž na něho byly vnitřními pravidly pro využívání souhrnného rozpočtu přeneseny pravomoci. V souladu s těmito vnitřními pravidly je oprávněn dále přenést své pravomoci na pracovníky podléhající služebnímu řádu úředníků nebo pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Unie.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2016.

      V Bruselu dne 18. prosince 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 26. února 1996 o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kanadou

text:
Důležité právní upozornění

|

31996D0219

Úřední věstník L 074 , 22/03/1996 S. 0025 - 0025

		Rozhodnutí Radyze dne 26. února 1996o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kanadou(96/219/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na článek 130m této smlouvy ve spojení s čl. 228 odst. 2 první větou a odst. 3 prvním pododstavcem,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že Společenství a Kanada provádějí specifické programy pro výzkum v oblastech společného zájmu;vzhledem k tomu, že na základě zkušeností získaných na základě Rámcové dohody o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kanadou [3] vyjádřily obě strany přání vytvořit pevnější rámec pro spolupráci v oblasti vědy a techniky;vzhledem k tomu, že Rada rozhodnutím ze dne 19. dubna 1993 pověřila Komisi sjednáním Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Společenstvím a Kanadou;vzhledem k tomu, že Rada rozhodnutím ze dne 15. června 1995 pověřila Komisi, aby dohodu podepsala jménem Společenství;vzhledem k tomu, že dohoda byla podepsána dne 17. června 1995;vzhledem k tomu, že Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kanadou má být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kanadou se schvaluje.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady provede jménem Společenství oznámení stanovené v článku 12 dohody.V Bruselu dne 26. února 1996.Za RadupředsedkyněS. Agnelli[1] Úř. věst. C 317, 28.11.1995, s. 7.[2] Úř. věst. C 17, 22. 1. 1996.[3] Úř. věst. L 260, 24.8.1976, s. 2.--------------------------------------------------


Důležité právní upozornění

|

52007BP0120(01)

1. Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčivé přípravky na rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

Úřední věstník 074 E , 20/03/2008 S. 0227 - 0227

		1.Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro léčivé přípravky na rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))Evropský parlament,- s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005 [1],- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi agentury [2],- s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [3], a zejména na článek 185 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky [4], a zejména na článek 68 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [5], a zejména na článek 94 tohoto nařízení,- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0099/2007),1. uděluje výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2005;2. uvádí své připomínky v dále uvedeném usnesení;3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).[1] Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 4.[2] Úř. věst. C 312, 19.12.2006, s. 12.[3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č.1901/2006 (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 1).[5] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2071 ze dne 10. listopadu 2015, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly protokol z roku 2014 k Úmluvě Mezinárodní organizace práce o nucené práci z roku 1930, pokud jde o články 1 až 4 protokolu s přihlédnutím k záležitostem týkajícím se justiční spolupráce v trestních věcech

text:
               18.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 301/47

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/2071
   ze dne 10. listopadu 2015,
   kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly protokol z roku 2014 k Úmluvě Mezinárodní organizace práce o nucené práci z roku 1930, pokud jde o články 1 až 4 protokolu s přihlédnutím k záležitostem týkajícím se justiční spolupráce v trestních věcech
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Unie podporuje ratifikaci mezinárodních úmluv o práci, které Mezinárodní organizace práce (MOP) označuje za aktuální, jakožto příspěvek k úsilí Unie o podporu lidských práv a důstojné práce pro všechny a také o vymýcení obchodu s lidmi v Unii i mimo ni. Důležitým hlediskem této podpory je ochrana základních zásad a práv při práci.

               (2)

               Úmluva Mezinárodní organizace práce o nucené práci z roku 1930, kterou protokol z roku 2014 doplňuje, je jednou ze základních úmluv Mezinárodní organizace práce a má dopad na pravidla, která odkazují na základní pracovní normy.

               (3)

               Tam, kde se protokol z roku 2014 k Úmluvě Mezinárodní organizace práce o nucené práci z roku 1930 (dále jen „protokol“) týká oblasti ochrany obětí trestných činů, na které se vztahuje čl. 82 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), Unie již přijala společná pravidla, která se na tuto oblast do značné míry vztahují, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU (1) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU (2). Protokol může tato společná pravidla ovlivnit.

               (4)

               Ustanovení čl. 19 odst. 4 Ústavy MOP týkající se přijímání a ratifikace úmluv se použije rovněž na protokoly, které jsou závaznými mezinárodními dohodami, podléhají ratifikaci a souvisejí s určitou úmluvou.

               (5)

               Unie nemůže protokol ratifikovat, jelikož jeho stranami mohou být pouze státy.

               (6)

               Členské státy by proto měly být zmocněny k ratifikaci protokolu, jednajíce společně v zájmu Unie, pokud jde o ty části, která spadají do pravomoci Unie v souladu s čl. 82 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.

               (7)

               Články 1 až 4 protokolu obsahují závazky spojené s právními předpisy Unie týkajícími se ochrany obětí trestných činů. Spadají proto do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU, zejména jejího čl. 82 odst. 2.

               (8)

               Ustanovení čl. 82 odst. 2 Smlouvy o fungování EU je jediný právní základ, na němž by toto rozhodnutí mělo být založeno. Protokol, a zejména jeho článek 4, se týká i povolení k pobytu obětí nucených nebo povinných prací v míře, která je nezbytná k tomu, aby tyto oběti mohly mít přístup ke vhodným a účinným prostředkům nápravy. Tento účel týkající se článku 79 Smlouvy o fungování EU je však pouze vedlejší, zatímco cíle související s čl. 82 odst. 2 Smlouvy o fungování EU lze určit jako převažující účel a složku.

               (9)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (10)

               Spojené království a Irsko jsou vázány směrnicí 2011/36/EU a směrnicí 2012/29/EU, a účastní se tedy přijímání tohoto rozhodnutí.

               (11)

               Členské státy by měly být zmocněny ratifikovat protokol, pokud jde o záležitosti týkající se justiční spolupráce v trestních věcech uvedené v článcích 1 až 4 protokolu. Části protokolu spadajících do pravomoci svěřené Unii jiných než částí týkajících se justiční spolupráce v trestních věcech se bude týkat rozhodnutí přijaté souběžně s tímto rozhodnutím,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Členské státy se zmocňují, aby ratifikovaly protokol z roku 2014 k Úmluvě Mezinárodní organizace práce o nucené práci z roku 1930, pokud jde o části uvedené v článcích 1 až 4 protokolu spadající do pravomoci svěřené Unii na základě čl. 82 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
   Článek 2
   Členské státy by měly učinit nezbytné kroky k tomu, aby co nejdříve, pokud možno do 31. prosince 2016, uložily své listiny o ratifikaci protokolu u generálního ředitele Mezinárodního úřadu práce.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 10. listopadu 2015.

            Za Radu

            předseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU ze dne 5. dubna 2011 o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/629/SVV (Úř. věst. L 101, 15.4.2011, s. 1).

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU ze dne 25. října 2012, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu a kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2001/220/SVV (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 57).


title: 2005/42/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2004 určující postoj Společenství k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně přílohy C část II, která definuje specifikace monitorů

text:
               22.1.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 20/24

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 22. prosince 2004
   určující postoj Společenství k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně přílohy C část II, která definuje specifikace monitorů
   (2005/42/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Komise 2003/269/ES (1) ze dne 8. dubna 2003 o uzavření Dohody jménem Společenství mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda umožňuje Evropské komisi, společně s Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států (US EPA), přehodnotit specifikace pro označování kancelářských přístrojů štítky, uvedené v příloze C dohody podle toho, jak se mění podmínky na trhu. Vývoj na poli počítačových monitorů vedl ke změně podmínek.

               (2)

               Postoj Společenství ke změně specifikací stanoví Komise po konzultaci se zvláštním výborem jmenovaným Radou.

               (3)

               Opatření uvedená v tomto rozhodnutí berou v úvahu stanovisko vydané Úřadem Evropského společenství Energy Star, na který odkazují články 8 a 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2422/2001 ze dne 6. listopadu 2001 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (2).

               (4)

               S cílem přijmout postoj Společenství Komise konzultovala zvláštní výbor jmenovaný Radou.

               (5)

               Technické specifikace pro monitory, uvedené v příloze C část II, je třeba nahradit specifikacemi připojenými k tomuto rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Jediný článek
   Přijímaný postoj Evropského společenství k rozhodnutí řídících subjektů na základě dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně specifikacích monitorů v příloze C části II dohody, je založen na připojeném návrhu rozhodnutí.

      V Bruselu dne 22. prosince 2004.

            Za Komisi

         Jacques BARROT

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s. 47.

      (2)  Úř. věst. L 332, 15.12.2001, s. 1.

      PŘÍLOHA

            ROZHODNUTÍ

         ze dne …
         řídících subjektů na základě dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně přílohy C část II, která definuje specifikace monitorů
         ŘÍDÍCÍ SUBJEKTY,
         s ohledem na Dohodu mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na čl. X odst. 2 této dohody,

               ROZHODLY TAKTO:
         Specifikace monitorů v příloze C část II dohody se tímto zrušují a nahrazují se specifikacemi v příloze tohoto rozhodnutí.

            Toto rozhodnutí ve dvou stejnopisech podepíší předsedové. Rozhodnutí se použije od 1. ledna 2005.
            Ve Washingtonu dne ….

                  Jménem Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (EPA)

               …

            V Bruselu dne ….

                  Jménem Evropského společenství

               …

         PŘÍLOHA C ČÁST II DOHODY
         II.   SPECIFIKACE POČÍTAČOVÝCH MONITORŮ
         1.   Definice
         A.   Počítačový monitor (uvádí se též jen „monitor“)
         Komerčně dostupný elektronický výrobek se zobrazovací jednotkou (obrazovkou) a jeho elektronické součásti, zabudované v jednom pouzdře, který zobrazuje výstupní informace z počítače přes jeden nebo více vstupů, jako např. VGA, DVI, a/nebo IEEE 1394. Monitor má obvykle elektronku (CRT), displej s kapalnými krystaly (LCD), nebo jiné zobrazovací zařízení. Tato definice primárně pokrývá použití běžných monitorů, konstruovaných pro použití s počítačem. Aby byl způsobilý, musí mít monitor viditelnou velikost úhlopříčky obrazovky nejméně 12 palců (30,5 cm) a musí být možné jej napájet z oddělené zásuvky síťového rozvodu střídavého proudu nebo z baterie, která se prodává s napáječem na střídavý proud. Počítačové monitory s tunerem/přijímačem lze označit jako ENERGY STAR podle těchto podmínek, pokud jsou uváděny na trh a prodávány spotřebitelům jako počítačové monitory (tj. jejich primární funkcí je počítačový monitor), nebo mají dvojí funkci jako počítačové monitory a televizory. Ovšem výrobky s tunerem/přijímačem a se schopností napojení na počítač, které jsou uváděny na trh a prodávány jako televizory, nejsou do této specifikace zahrnuty.
         B.   Zapnuto/aktivní režim
         Výrobek je napojen na zdroj a vytváří obraz. Nárok na spotřebu v tomto režimu je typicky vyšší než v režimech spánek a vypnuto.
         C.   Režim spánku/snížená spotřeba
         Stav omezené spotřeby, do kterého monitor přejde po obdržení instrukcí z počítače, nebo pomocí jiných funkcí. Tento režim je charakterizován prázdnou obrazovkou a omezením spotřeby. Počítačový monitor se vrátí do režimu zapnuto s plnou provozní schopností při zaznamenání požadavku od uživatele/počítače (např. pohybem myši nebo stisknutím jakékoliv klávesy na klávesnici).
         D.   Režim vypnuto/pohotovostní režim
         Režim nejnižší spotřeby energie, který nemůže vypnout (nemůže jej ovlivnit) uživatel a který může trvat neomezeně, je-li počítačový monitor připojen na napájení a používá se v souladu s pokyny výrobce. Pro účely této specifikace je režim VYPNUTO definován jako stav spotřeby, kdy je výrobek připojen na zdroj, nevytváří obraz a čeká na přepnutí do režimu ZAPNUTO přímým signálem od uživatele/počítače (např. uživatel stiskne vypínač) (1).
         E.   Režim hardwarového vypnutí
         Stav, kdy je výrobek stále připojen do sítě, byl však odpojen od externího zdroje napájení. Tento režim obvykle zavádí spotřebitel pomocí „hardwarového vypínače“. V tomto režimu nespotřebovává výrobek žádnou energii a při měření se obvykle zjistí spotřeba 0 wattů.
         F.   Odpojení
         Výrobek byl odpojen od sítě a proto je odpojen od všech externích zdrojů napájení.
         2.   Způsobilé výrobky
         Pro to, aby byl způsobilý pro označení ENERGY STAR, musí model počítačového monitoru splňovat definici v oddílu 1.A a požadavky na specifikace podle oddílu 3 níže. Jak bylo vysvětleno v oddílu 1, toto označení se netýká výrobků se schopností připojení na počítač, které jsou uváděny na trh a prodávány jako televizory.
         3.   Označení energetické účinnosti pro způsobilé výrobky
         Jako výrobky ENERGY STAR lze označit pouze výrobky uvedené v oddílu 2, které splňují následující kritéria. Data nabytí účinnosti pro úrovně 1 a 2 jsou uvedena v oddílu 6 těchto technických podmínek.
         Modely s širokoúhlou obrazovkou
         Modely s širokoúhlou obrazovkou (např. 16:9, 15:9 atd.) jsou způsobilé k získání označení ENERGY STAR za předpokladu, že splňují požadavky na energetickou účinnost podle těchto technických podmínek. Neexistují žádné zvláštní technické podmínky pro modely s širokoúhlou obrazovkou a jako takové musí být v souladu s oddíly 3.A a 3.B, uvedenými dále. Pro úroveň 2 širokoúhlých modelů budou zhodnoceny a zváženy budoucí přezkoumání a vyjasnění.
         A.   Režim zapnuto/aktivní režim
         1.   Úroveň 1
         Pro označení ENERGY STAR nesmí model počítačového monitoru překročit následující maximální aktivní spotřebu energie podle rovnice: Y = 38X + 30. Y je vyjádřeno ve wattech a zaokrouhleno na nejbližší celé číslo a X je počet megapixelů v dekadickém tvaru (např. 1 920 000 pixelů = 1,92 megapixelů). Např. maximální spotřeba energie pro počítačový monitor s rozlišením 1 800 × 1 440, neboli 2 592 000 pixelů, by byla: 38 (2,592) + 30 = 128,49 resp. 129 wattů po zaokrouhlení. Maximální povolená spotřeba pro počítačové monitory s různým standardním rozlišením podle této metody je uvedena v následující tabulce 1.
         2.   Úroveň 2
         Pro označení ENERGY STAR nesmí model počítačového monitoru překročit následující maximální aktivní spotřebu energie podle rovnice: pokud je X < 1 megapixel, pak Y = 23; pokud je X≥1 megapixel, pak Y = 28X. Y je ve wattech a zaokrouhluje se na nejbližší celé číslo a X je počet megapixelů v desetinném tvaru (např. 1 920 000 pixelů = 1,92 megapixelů). Např. maximální spotřeba energie pro počítačový monitor s rozlišením 1 024 × 768 (nebo 0,78 megapixelů) by byla Y = 23 wattů a pro počítačový monitor s rozlišením 1 600 × 1 200 by byla spotřeba 28(1,92) = 53,76 resp. 54 wattů po zaokrouhlení.
         TABULKA 1
         Příklad úrovně 1 – Maximální úrovně spotřeby v režimu zapnuto

                     Rozlišení

                     Celkem pixelů

                     Maximální spotřeba energie pro úroveň 1

                     640 × 480

                     307 200

                     42 wattů

                     800 × 600

                     480 000

                     49 wattů

                     1 024 × 768

                     786 432

                     60 wattů

                     1 280 × 768

                     983 040

                     68 wattů

                     1 280 × 1 024

                     1 310 720

                     80 wattů

                     1 600 × 1 024

                     1 638 400

                     93 wattů

                     1 600 × 1 200

                     1 920 000

                     103 wattů

                     1 920 × 1 200

                     2 304 000

                     118 wattů

                     1 800 × 1 440

                     2 592 000

                     129 wattů

                     2 048 × 1 440

                     2 949 120

                     143 wattů

                     2 048 × 1 536

                     3 145 728

                     150 wattů

               Aby byl počítačový monitor způsobilý pro ENERGY STAR musí být testován podle protokolu uvedeného v oddílu 4, Zkušební metodika.
         B.   Režimy spánku a vypnutí
         1.   Úrovně 1 a 2
         Maximální úrovně spotřeby energie pro režimy spánku a vypnutí jsou uvedeny v tabulce 2 níže. Počítačové monitory, které jsou schopné vícenásobných režimů spánku (tj. spánek a hluboký spánek), musí splňovat požadavky na režim spánku uvedené níže ve všech těchto režimech. Např. v úrovni 1 počítačový monitor zkoušený při 7 wattech ve spánku a při 3 wattech v hlubokém spánku by způsobilý nebyl, neboť jeden z režimů spánku překračuje 4 watty.
         2.   Výjimka z režimu spánku
         Počítačové monitory, které jsou schopny automaticky přecházet z režimu zapnuto/aktivní spotřeba na vypnuto/pohotovostní stav se spotřebou 2 watty nebo méně v úrovni 1 a 1 watt nebo méně v úrovni 2, vyhovují těmto požadavkům na spotřebu energie. Režim počítačového monitoru vypnuto/pohotovostní stav musí být uveden v činnost do 30 minut v případě nečinnosti uživatele, pokud by nebylo v budoucích verzích dohody o počítačích (Computer Agreement) definováno jinak (vydáno po aktuální verzi 3.0). Po obnovení aktivity uživatele (např. pohyb myši nebo stisknutí jakékoliv klávesy na klávesnici) se počítačový monitor musí vrátit zpět do provozní způsobilosti. Jinými slovy, režim spánku není nutný, pokud může počítačový monitor přejít z režimu zapnuto/aktivní režim na vypnuto/pohotovostní stav a splnit požadavky ENERGY STAR při napájení v režimu vypnuto/pohotovostní stav.
         TABULKA 2
         Kritéria energetické účinnosti pro režimy spánku a vypnutí (úrovně 1 a 2)

                     Úroveň 1

                     Úroveň 2

                     Režim spánku

                     ≤ 4 watty

                     ≤ 2 watty

                     Režim VYPNUTO

                     ≤ 2 watty

                     ≤ 1 watty

               3.   Aktivace režimu spánku
         Úspory energie plynoucí z režimu spánku lze dosáhnout jen tehdy, jestliže je tento úsporný režim zapnutý. Umožnění režimu a přednastavené časy řídí počítač; je-li to možné (např. když má výrobce monitoru obchodní vztahy s výrobci určitých počítačů nebo když výrobci monitorů také prodávají své vlastní počítače nebo komplety), výrobce monitoru by měl zajistit, aby počítačové monitory způsobilé pro ENERGY STAR měly své režimy spánku zapnuty při expedici k zákazníkům. Dále, počítač by měl aktivovat režim spánku monitoru po 30 minutách nečinnosti uživatele nebo podle jiné definice. Pokud je počítačový monitor vybaven schopností přecházet automaticky z režimu zapnuto/aktivní spotřeba na režim vypnuto/pohotovostní stav, pak v souladu s požadavky na režim spánku musí být režim počítačového monitoru vypnuto/pohotovostní stav aktivován po 30 minutách nečinnosti uživatele nebo podle jiné definice..
         4.   Zkušební metodika
         Příprava zkoušky výrobku, metodika a dokumentace
         Dále uvedené metody zkoušení a měření odkazují na zveřejněné specifikace Výboru pro měření displejů Asociace pro standardy videoelektroniky (VESA) a Mezinárodní komise pro elektroniku (IEC) a doplňují tyto pokyny o postupy vyvinuté ve spolupráci s výrobci počítačových monitorů.
         Výrobci musí provádět zkoušky a certifikovat výrobky, které splňují požadavky ENERGY STAR, sami. Řady modelů počítačových monitorů, které jsou stavěny na stejné rámy a jsou identické ve všech ohledech vyjma skříně a barvy, mohou být označeny po předložení údajů ze zkoušek jednoho reprezentativního modelu. Podobně tak i modely, které jsou beze změny, nebo které se liší pouze konečným zpracování od těch, které se již prodávaly v předchozím roce, si mohou zachovat označení bez předložení údajů o nové zkoušce za předpokladu, že specifikace zůstanou beze změny.
         Požadavky na spotřebu se měří od zásuvky nebo zdroje napájení ke zkoušenému výrobku. Průměrná skutečná spotřeba energie počítačového monitoru se měří během režimu zapnuto/aktivní, režimu spánku/snížené spotřeby a vypnuto/pohotovostní stav. Při provádění měření pro vlastní certifikaci modelu výrobku je třeba, aby byl zkoušený výrobek na počátku ve stejném stavu (např. konfigurace a nastavení), v jakém se dodává zákazníkovi, pokud změnu nastavení nevyžadují pokyny uvedené níže.
         K tomu, aby byly zajištěny shodné prostředky pro měření spotřeby energie elektronických výrobků, je třeba dodržovat následující protokol, který má tři hlavní části:

            Příprava zkoušky výrobku a podmínky: v oddílech A až H níže je přehled podmínek na prostředí zkoušky a protokolů měření, které se při měření spotřeby musí dodržovat.

            Metodika zkoušení výrobku: postup praktické zkoušky měření spotřeby v režimu zapnuto/aktivní, spánek/snížená spotřeba a vypnuto/pohotovostní stav jsou uvedeny v oddílu I níže.

            Dokumentace o zkoušce výrobku: požadavky na dokumentaci pro předložení údajů o způsobilosti výrobku jsou podrobně uvedeny v oddílu J níže.
         Tento protokol zajišťuje, že vnější faktory nepříznivě neovlivňují výsledky zkoušek, a že výsledky zkoušek lze konzistentně opakovat. Výrobci si mohou vybrat, zda výsledky zkoušek poskytne vnitropodniková nebo nezávislá laboratoř. Příklad zkušebních zařízení a doporučené zkušební vybavení bude brzy uvádět úřad ENERGY STAR na své internetové stránce www.energystar.gov.
         Příprava zkoušky výrobku a podmínky
         A.   Podmínky zkoušky
         Všeobecná kritéria

                     Napájecí napětí (2)

                     Evropa:

                     230 (± 1 %) Voltů AC, 50 Hz (± 1 %)

                     Severní Amerika:

                     115 (± 1 %) Voltů AC, 60 Hz (± 1 %)

                     Austrálie/Nový Zéland:

                     230 (± 1 %) Voltů AC, 50 Hz (± 1 %)

                     Japonsko:

                     100 (± 1 %) Voltů AC, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

                     Celkové harmonické zkreslení - THD (napětí):

                     < 2 % THD

                     Okolní teplota:

                     20 °C ± 5 °C

                     Relativní vlhkost:

                     30–80 %

                     Impedance vedení:

                     < 0,25 Ohmu

               (Doporučení IEC 62301: Domácí elektrické spotřebiče – Měření napájení v pohotovostním stavu, oddíly 3.2, 3.3 a norma VESA Měření monitorů s plochou obrazovkou (FPDM) 2.0, oddíl 301-2)
         B.   Podmínky temné komory
         Při provádění světelných zkoušek musí být počítačový monitor umístěn v podmínkách temné komory. Svítivost obrazovky počítačového monitoru (E) v režimu vypnuto/pohotovostní stav musí být 1,0 lux nebo méně. Měření se musí provádět z bodu kolmo nad středem obrazovky, fotometrickým přístrojem (LMD) s počítačovým monitorem v režimu vypnuto/pohotovostní stav (viz normy VESA FPDM 2.0, oddíl 301-2F).
         C.   Nastavení barev a přídavných zařízení
         Všechny ovládací prvky pro barvu (odstín, sytost, míra kontrastu atd.) se přepnou do továrního nastavení. Na zdířky a rozhraní univerzálního sériového rozhraní (USB) nesmí být napojena žádná externí zařízení. Jakékoliv zabudované reproduktory, TV tunery, atd. se nastaví na minimální spotřebu energie způsobem, který má k dispozici i uživatel, aby se na minimum snížila spotřeba energie, která není spojena se samotnou obrazovkou. Ke snížení spotřeby energie se nesmí vyřazovat obvody, ani se nesmí provádět činnosti, které nemůže ovládat spotřebitel.
         D.   Podmínky zkoušky měření spotřeby
         Formát obrazových bodů CRT se nastaví na preferenční formát s nejvyšším rozlišením, které se předpokládá při obnovovací frekvenci 75 Hz. Pro zkoušku se musí použít diskrétní časování monitoru VESA (DMT) nebo formát časování obrazových bodů podle novější odvětvové normy. Monitor CRT musí v testovaném formátu splňovat všechny specifikace kvality, stanovené výrobcem. Pro monitory LCD a ostatní technologie s pevnými obrazovými body musí být formát obrazových bodů nastaven na přirozenou úroveň. Obnovovací frekvence LCD se nastaví na 60 Hz, pokud výrobce výslovně nedoporučí jinou obnovovací frekvenci, v tomto případě se použije tato výrobcem uvedená obnovovací frekvence.
         E.   Protokoly o měření spotřeby
         Spotřeba energie počítačového monitoru se měří ve wattech při daném zkušebním obrazci. Doba zahřívání musí být minimálně 20 minut (viz normy VESA FPDM 2.0, oddíl 301-2D nebo 305-3 pro zkoušku zahřívání). K měření spotřeby každé, náhodně vybrané, jednotky pro jednu či více kombinací napětí a kmitočtu podle oddílu 4.A (viz normy VESA: Specifikace displeje a postupy měření, verze 1.0, revize 1.0, oddíl 8.1.3) se použije wattmetr pro skutečnou efektivní hodnotu s činitelem amplitudy alespoň 5. Měření se provedou poté, co jsou hodnoty výkonu stabilní po dobu tří minut. Měření se považují za stabilní, pokud naměřený výkon nevykazuje změny více než 1 % po dobu tří minut (doporučení IEC 4.3.1). (Výrobci neberou ohled na kontrolní cyklus vstupního synchronizačního signálu, pokud měří model v režimu spánek/snížená spotřeba a v režimu vypnuto/pohotovostní stav.) Výrobce použije cejchované měřicí zařízení, které je schopné měřit s přesností na jednu desetinu wattu nebo lépe.
         Převzetím z evropské normy 50301 (viz BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Postupy měření spotřeby audio, video a podobných zařízení, příloha A), vytvořila EPA takový postup zkoušení, kde počet jednotek potřebných pro zkoušky závisí na výsledcích zkoušek první jednotky. Pro účely ENERGY STAR, pokud se zkouší počítačový monitor, který má o 15 % nižší spotřebu (tj. o více nebo rovno 15 %), než uvádí specifikace programu ENERGY STAR ve všech třech provozních režimech (napájení zapnuto/aktivní režim, spánek/snížená spotřeba a vypnuto/pohotovostní stav), pak se musí zkoušet pouze jednou. Pokud ovšem je zkoušený počítačový monitor do 15 % (tj. o méně než 15 %) specifikace ENERGY STAR v jakémkoliv ze tří provozních režimů, pak se musí zkoušet další dvě jednotky. Žádná ze zkoušených hodnot pro model, který si činí nárok na označení ENERGY STAR, nesmí překročit specifikace ENERGY STAR. Všechny výsledky zkoušek, jakož i průměrné hodnoty (založené na třech nebo více referenčních bodech) musí být hlášeny pomocí formuláře QPI ENERGY STAR.

            Tento přístup dále ilustruje následující příklad:Příklad: Pro zjednodušení předpokládejme, že ve specifikacích je uvedeno 100 wattů nebo méně a specifikace se týkají pouze provozního režimu. Práh 15 % by představovalo 85 wattů …
                           —

                           Pokud se u první jednotky naměří 80 wattů, není potřeba žádné další zkoušení a model je způsobilý (80 wattů je nejméně o 15 % vyšší účinnost než je specifikace a je „mimo“ práh 15 %).

                           —

                           Pokud se u první jednotky změří 85 wattů, není potřeba žádné další zkoušení a model je způsobilý (85 wattů je přesně o 15 % vyšší účinnost než je specifikace).

                           —

                           Pokud se u první jednotky naměří 90 wattů, pak se musí k určení způsobilosti změřit další dvě jednotky (90 wattů je pouze o 10 % účinnější než jsou technické podmínky a hodnota je „uvnitř“ prahu 15 %).

                           —

                           Pokud se měří tři jednotky po 90, 98 a 105 wattech, model není způsobilý pro ENERGY STAR – i když je průměr 98 wattů – protože jedna z hodnot (105) přesahuje specifikace pro označení ENERGY STAR.

         F.   Obrazce a postupy měření svítivosti

            Pro monitory CRT, technici aktivují obrazec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (norma VESA FPDM 2.0, A112-2F, AT01P) pro velikost obrazovky a použijí jej k nastavení počítačového monitoru na výrobcem doporučenou velikost obrazu, která je obvykle o něco málo menší než maximální viditelná velikost obrazu. Potom se zobrazí zkušební obrazec (norma VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), který ukazuje osm odstínů šedé od zcela černé (0 voltů) ke zcela bílé (0,7 voltů (3). Úrovně vstupního signálu musí být v souladu s normou VESA Video Signal Standard (VSIS), verze 1.0, rev. 2.0, prosinec 2002. Technik nastavuje (kde to lze provést) ovládací prvek jasu počítačového monitoru směrem dolů z maxima až do úrovně jasu, kdy je nejspodnější černý proužek ještě viditelný (norma VESA FPDM 2.0, oddíl 301-3K). Technik pak zobrazí zkušební obrazec (norma VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), který zobrazí v plné bílé barvě (0,7 voltů) pole, které zabírá 80 % obrazu. Nyní technik nastaví regulaci kontrastu tak, až bílá oblast obrazovky dává nejméně hodnotu 100 cd na čtvereční metr svítivosti, měřeno podle normy VESA FPDM 2.0, oddíl 302-1.

            Pro displeje s pevnými obrazovými body (např. LCD a ostatní),se má zkušební obrazec (norma VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K) zobrazit tak, že ukazuje osm odstínů šedé od zcela černé (0 voltů) do zcela bílé (0,7 voltu). Úrovně vstupního signálu musí být v souladu s normou VESA Video Signal Standard (VSIS), verze 1.0, rev. 2.0, prosinec 2002. S ovládacími prvky jasu a kontrastu nastavenými na maximum nyní technik zkontroluje, zda na minimu lze rozlišit bílou úroveň a úroveň šedé, která je blízká k bílé. Pokud tyto úrovně rozlišit nelze, pak se musí nastavit kontrast tak, aby bylo možno toto rozlišení rozpoznat. Jako další zobrazí technik zkušební obrazec (norma VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), který zobrazí v plné bílé barvě (0,7 voltu) pole, zabírající 80 % obrazu. Pak technik seřídí ovládacím prvkem jas, dokud bílá oblast obrazovky nedosáhne svítivosti nejméně 175 cd na čtvereční metr, měřeno podle normy VESA FPDM Standard 2.0, oddíl 302-1. [Pokud je maximální svítivost počítačového monitoru méně než 175 cd na čtvereční metr (např. 150), pak technik použije maximální svítivost (např. 150) a ohlásí hodnotu EPA s další požadovanou dokumentací o zkouškách. Podobně, pokud je minimální svítivost počítačového monitoru větší než 175 cd na čtvereční metr (např. 200), pak technik použije minimální svítivost (např. 200) a ohlásí hodnotu na QPI formuláři úřadu ENERGY STAR.]
         G.   Protokoly o fotometrii
         Pokud se musí provést fotometrická měření, jako např. svítivosti a jasu, použije se přístroj pro měření intenzity jasu a počítačový monitor, umístěný v podmínkách temné komory. Přístroj pro měření intenzity jasu se umístí na střed obrazovky a kolmo na ní (viz. normy VESA FPDM Standard 2.0, dodatek A115). Oblast povrchu obrazovky, která se má měřit, má pokrývat nejméně 500 pixelů, pokud nepřesáhne ekvivalent obdélníku se stranami o stranách rovnajících se 10 % viditelné výšky a šířky obrazovky (v tomto případě se použije tento obdélník). V žádném případě ovšem nesmí být osvětlená plocha menší než plocha, kterou měřicí přístroj měří (viz normy VESA FPDM Standard 2.0, oddíl 301-2H).
         H.   Nastavení a parametry displeje
         Před zahájením měření se zaznamenají parametry zkušebního vzorku počítačového monitoru. Minimálně se zaznamenají následující informace:

                        Popis/kategorie výrobku (např. 17-palcový počítačový monitor s bílou skříní)

                        Typ displeje (např. CRT, LCD, plazmový)

                        Značka výrobku/výrobce

                        Číslo modelu

                        Sériové číslo

                        Jmenovité střídavé napětí (VAC) a jmenovitý kmitočet (Hz)

                        Úhlopříčka viditelné oblasti obrazu (v palcích)

                        Poměr stran obrazu (např. 4:3)

                        Doporučený rozměr obrazu (zkoušená skutečná velikost) šířka × výška

                        Zobrazovací úhel (stupně ve vodorovném a svislém směru)

                        Obnovovací frekvence obrazu (během zkoušky) (Hz)

                        Počet obrazových bodů dle zkoušky (horizontálně)

                        Počet obrazových bodů dle zkoušky (vertikálně)

                        Maximální udávané rozlišení (horizontálně)

                        Maximální udávané rozlišení (vertikálně)

                        Analogové, digitální, nebo obě rozhraní

                        Informace o přístrojovém vybavení (např. typ generátoru signálu)

               Metodika zkoušení výrobku
         I.   Metoda zkoušení
         Dále uvádíme jednotlivé kroky zkoušek pro měření skutečné spotřeby testované jednotky v režimech zapnuto/aktivní, spánek/snížená spotřeba a vypnuto/pohotovostní režim. Od výrobců se požaduje, aby zkoušeli počítačové monitory za použití analogového rozhraní, s výjimkou případů, kdy toto rozhraní není k dispozici (tj. monitory s digitálním rozhraním, které jsou pro metodu zkoušení definovány jako monitory pouze s digitálním rozhraním). Pro monitory s digitálním rozhraním si přečtěte poznámku pod čarou 2, kde naleznete informace o příslušných napětích a pak se držte metody zkoušky uvedené níže pomocí digitálního generátoru signálu.
         Režim zapnuto/aktivní

                     1.

                     Připojte zkušební vzorek do zásuvky nebo na zdroj energie a na testovací zařízení. Pro počítačové monitory expedované s externím zdrojem napájení se při zkoušce musí použít tento externí zdroj napájení (na rozdíl od referenčního zdroje napájení).

                     2.

                     Zapněte všechna testovací zařízení a nastavte správné napájecí napětí a kmitočet zdroje.

                     3.

                     Zkontrolujte normální provoz testované jednotky a ponechte všechna uživatelská nastavení v přednastaveném továrním nastavení.

                     4.

                     Přepněte testovanou jednotku do režimu napájení zapnuto/aktivní režim buď dálkovým ovládáním, nebo pomocí vypínače na skříni testované jednotky. Ponechte testovanou jednotku, aby dosáhla provozní teplotu (přibližně 20 minut).

                     5.

                     Nastavte správný režim zobrazení. Viz oddíl D, podmínky zkoušky měření spotřeby.

                     6.

                     Zajistěte podmínky temné komory. Viz oddíl G, protokoly o fotometrii, a B, podmínky temné komory.

                     7.

                     Nastavte velikost a jas. Viz oddíl F, obrazce a postupy pro měření svítivosti pro obrazovky CRT nebo s pevnými obrazovými body. Jakmile je nastaven jas, podmínky temné komory již nejsou potřeba.

                     8.

                     Buď ověřte, zda je síťová zásuvka v rozsahu specifikace nebo nastavte výstup napájení střídavého zdroje dle popisu v oddílu A (např. 115 V ±1 %, 60 Hz ±1 %).

                     9.

                     Nastavte proudový rozsah wattmetru. Nejvyšší vybraná hodnota, násobená jmenovitou hodnotou činitele amplitudy (Imax/Irms) měřicího přístroje musí být větší než vrcholový proud odečítaný na osciloskopu.

                     10.

                     Nechte stabilizovat odečet na wattmetru a pak proveďte odečet skutečného výkonu na wattmetru. Měření se považuje za stabilní, pokud je odečet na wattmetru stabilní v rozsahu do 1 % po dobu 3 minut. Viz oddíl E, protokoly o měření spotřeby.

                     11.

                     Zaznamená se spotřeba, formát obrazových bodů (obrazové body horizontálně × obrazové body vertikálně), a vypočte se podíl počtu obrazových prvků/watt.

                     12.

                     Zaznamenejte podmínky zkoušky a údaje o zkoušce.

               Režim spánku/snížené spotřeby (síťový vypínač ZAPNUT, bez videosignálu)

                     1.

                     Na závěr zkoušky režimu zapnuto/aktivní přepněte počítačový monitor do režimu spánek/snížená spotřeba. Zaznamenejte postup a sled kroků požadovaných k přepnutí do režimu spánek/snížená spotřeba. Zapněte všechna testovací zařízení a nastavte správný provozní rozsah.

                     2.

                     Ponechte počítačový monitor v režimu spánek/snížená spotřeba, dokud nejsou měřené hodnoty spotřeby stabilní. Měření jsou považována za stabilní, pokud měření spotřeby ve wattech nekolísá o více než 1 % po dobu tří minut. Výrobci neberou ohled na kontrolní cyklus vstupního synchronizačního signálu při měření v režimu spánek/snížená spotřeba.

                     3.

                     Zaznamenejte podmínky zkoušky a údaje o zkoušce. Doba měření má být dostatečně dlouhá ke změření správné průměrné hodnoty (tj. žádné špičky nebo okamžitý výkon). Pokud má zařízení rozdílné spánkové režimy, které lze vybrat ručně, měření se provede v režimech s nejvyšší spotřebou energie. Pokud se režimy automaticky cyklicky střídají, doba měření by měla být dostatečně dlouhá, aby byl získán skutečný průměr zahrnující všechny režimy.

               Režim vypnuto/pohotovostní stav (hlavní vypínač VYPNUT)

                     1.

                     Na závěr zkoušky v režimu spánek/snížená spotřeba uveďte počítačový monitor do režimu vypnuto/pohotovostní stav. Pokud je k dispozici pouze jeden přepínač spotřeby (tj. softwarové nebo hardwarové přepnutí), použijte tento přepínač; pokud jsou k dispozici dva přepínače (tj. softwarové a hardwarové přepnutí), použijte softwarový přepínač. Zaznamenejte postup nastavení a sled kroků požadovaných k přepnutí do režimu vypnuto/pohotovostní stav. Zapněte všechna testovací zařízení a nastavte správný provozní rozsah.

                     2.

                     Ponechte počítačový monitor v režimu vypnuto/pohotovostní stav, dokud nejsou měřené hodnoty spotřeby stabilní. Měření jsou považována za stabilní, pokud měření spotřeby ve wattech nekolísá o více než 1 % po dobu tří minut. Výrobci neberou ohled na kontrolní cyklus vstupního synchronizačního signálu při měření v režimu spánek/snížená spotřeba.

                     3.

                     Zaznamenejte podmínky zkoušky a údaje o zkoušce. Doba měření má být dostatečně dlouhá ke změření správné průměrné hodnoty (tj. žádné špičky nebo okamžitý výkon).

               Dokumentace o zkoušení výrobku
         J.   Předložení údajů o způsobilosti výrobku
         Po účastnících se požaduje, aby sami certifikovali takové modely výrobků, které splňují požadavky ENERGY STAR a podávali informace na formuláři QPI. Seznamy způsobilých výrobků ENERGY STAR včetně informací o nových a vyběhlých modelech se podávají v ročních intervalech nebo častěji, pokud to vyžaduje výrobce.
         5.   Uživatelské rozhraní
         Výrobcům se důrazně doporučuje, aby konstruovali výrobky se standardy uživatelských rozhraní, vyvíjených v projektu ovládací prvky pro řízení spotřeby, aby tak byly ovládací prvky výkonu shodné u všech elektronických zařízení a nabízely intuitivní ovládání. Podrobnosti o tomto projektu naleznete na internetové stránce: http://eetd.LBL.gov/Controls
         6.   Datum nabytí platnosti
         Datum nabytí platnosti předkládaných specifikací je následující:

                     A.

                        Výrobky úrovně 1 způsobilé podle těchto specifikací

                     Úroveň 1 těchto specifikací vstoupí v platnost 1. ledna 2005. Všechny výrobky, včetně modelů původně způsobilých podle předchozích specifikací, s datem výroby 1. ledna 2005 nebo pozdějším, musí splňovat nové požadavky, aby byly způsobilé pro ENERGY STAR (včetně dodatečně dodaných modelů, původně způsobilých podle předchozí verze).

                     B.

                        Výrobky způsobilé a označené podle úrovně 2 této specifikace

                     Druhá fáze těchto specifikací, úroveň 2, vstupuje v platnost dne 1. ledna 2006. Technické podmínky pro úroveň 2 se použijí na výrobky s datem výroby 1. ledna 2006 nebo pozdějším.

                     C.

                     Datum výroby je datum (např. měsíc a rok), kdy byla určitá jednotka zcela zkompletována.

         (1)  Tato definice je v souladu s nařízením IEC 62301: Domácí elektrické spotřebiče – Měření napájení v pohotovostním režimu, které platí od března 2004.

         (2)  Napájecí napětí: Výrobci zkouší své počítačové monitory podle toho, na jakém trhu modely prodávají. Výrobci musí zajistit, aby způsobilé výrobky, uváděné na trh a prodávané v jakémkoliv regionu jako ENERGY STAR, nepřekročily úrovně spotřeby, uvedené na formuláři s informací o způsobilém výrobku (QPI) (a uložené v databázi ENERGY STAR), při standardním napětí sítě a kmitočtu v tomto regionu. Pro zařízení, které se prodává na více mezinárodních trzích, a proto je dimenzováno na různá vstupní napětí, musí výrobce zkoušet a podat zprávu o všech příslušných napětích a spotřebách energie, pokud má v úmyslu registrovat výrobek na příslušných trzích jako ENERGY STAR. Např. výrobce, který dodává tentýž model počítačového monitoru do Spojených států a do Evropy, musí měřit a podat zprávu o spotřebě při zapnutí, v režimu spánku a při vypnutém napájení jak pro napětí 115 voltů/60 Hz, tak i pro napětí 230 voltů/50 Hz.

         (3)  Příslušné hodnoty napětí pro monitory s pouze digitálním rozhraním, které odpovídají jasu obrazu (0 až 0,7 voltů) jsou:

                  0 voltů (černá) = nastavení 0

                  0,1 voltu (nejtmavší šedá analogově) = 36 digitální šedá

                  0,7 voltu (zcela bílá analogově) = 255 digitální šedá

            Vezměte prosím v potaz, že budoucí specifikace digitálního rozhraní mohou tento rozsah rozšířit, avšak ve všech případech 0 voltů odpovídá černé a maximální hodnota odpovídá bílé, přičemž 0,1 voltu odpovídá jedné sedmině maximální hodnoty.