title: 2009/187/ES,Euratom: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006, oddíl III – Komise

text:
               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/23

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006, oddíl III – Komise
   (2009/187/ES, Euratom)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2006 – svazek I (SEK(2007) 1056 – C6-0390/2007, SEK(2007) 1055 – C6-0362/2007) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Komise orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2005 (KOM(2007) 538, KOM(2007) 537) a na pracovní dokument Komise – přílohu ke zprávě Komise pro Evropský parlament o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2005 (SEK(2007) 1185, SEK(2007) 1186),
   s ohledem na sdělení Komise nazvané Politické cíle, jichž bylo dosaženo v roce 2006 (KOM(2007) 67),
   s ohledem na sdělení Komise nazvané Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2006 (KOM(2007) 274),
   s ohledem na výroční zprávu Komise pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2006 (KOM(2007) 280) a na pracovní dokument Komise, který je přílohou k výroční zprávě pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2006 (SEK(2007) 708),
   s ohledem na zprávu Komise k odpovědím členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2005 (KOM(2007) 118),
   s ohledem na zelenou knihu o evropské iniciativě pro transparentnost přijatou Komisí dne 3. května 2006 (KOM(2006) 194),
   s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství) (3),
   s ohledem na sdělení Komise o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005) 252),
   s ohledem na akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9), zprávu Komise pro Radu, Evropský parlament a Účetní dvůr o pokroku při provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2007) 86) a na pracovní dokument Komise, který je přílohou k této zprávě (SEK(2007) 311),
   s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány (4),
   s ohledem na akční plán Komise na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97),
   s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru o akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2008) 110) a na pracovní dokument Komise, který s touto zprávou souvisí (SEK(2008) 259),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi orgánů (5), a na zvláštní zprávy Účetního dvora,
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (6),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008),
   s ohledem na články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a články 179a a 180b Smlouvy o Euratomu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 70 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska ostatních dotčených výborů (A6-0109/2008),

               A.

               vzhledem k tomu, že podle článku 274 Smlouvy o ES Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu se zásadami řádného finančního řízení;

               1.

               uděluje Komisi absolutorium za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006;

               2.

               uvádí své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropské investiční bance a vnitrostátním a regionálním kontrolním úřadům členských států a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. L 78, 15.3.2006.

      (2)  Úř. věst. C 274, 15.11.2007, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 216, 14.9.2007, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (6)  Úř. věst. C 274, 15.11.2007, s. 130.

      (7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/25

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006, oddíl III – Komise
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2006 – svazek I (SEK(2007) 1056 – C6-0390/2007, SEK(2007) 1055 – C6-0362/2007) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Komise orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2005 (KOM(2007) 538, KOM(2007) 537) a na pracovní dokument Komise – přílohu ke zprávě Komise pro Evropský parlament o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2005 (SEK(2007) 1185, SEK(2007) 1186),
   s ohledem na sdělení Komise nazvané Politické cíle, jichž bylo dosaženo v roce 2006 (KOM(2007) 67),
   s ohledem na sdělení Komise nazvané Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2006 (KOM(2007) 274),
   s ohledem na výroční zprávu Komise pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2006 (KOM(2007) 280) a na pracovní dokument Komise, který je přílohou k výroční zprávě pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2006 (SEK(2007) 708),
   s ohledem na zprávu Komise k odpovědím členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2005 (KOM(2007) 118),
   s ohledem na zelenou knihu o evropské iniciativě pro transparentnost přijatou Komisí dne 3. května 2006 (KOM(2006) 194),
   s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství) (3),
   s ohledem na sdělení Komise o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005) 252),
   s ohledem na akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9), zprávu Komise pro Radu, Evropský parlament a Účetní dvůr o pokroku při provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2007) 86) a na pracovní dokument Komise, který je přílohou k této zprávě (SEK(2007) 311),
   s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány (4),
   s ohledem na akční plán Komise na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97),
   s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru o akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2008) 110) a na pracovní dokument Komise, který s touto zprávou souvisí (SEK(2008) 259),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi orgánů (5), a na zvláštní zprávy Účetního dvora,
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (6),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008 a 5855/2008 – C6-0083/2008),
   s ohledem na články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a články 179a a 180b Smlouvy o Euratomu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 70 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska ostatních dotčených výborů (A6-0109/2008),

               A.

               vzhledem k tomu, že v článku 274 Smlouvy o ES se stanoví, že odpovědnost za plnění rozpočtu Společenství náleží Komisi a musí být vykonávána v souladu se zásadami řádného finančního řízení a ve spolupráci s členskými státy;

               B.

               vzhledem k tomu, že pro provádění politiky EU je charakteristická „společná správa“ rozpočtu Společenství ze strany Komise a členských států, v jejímž rámci spravují 80 % výdajů Společenství členské státy;

               C.

               vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 24. dubna 2007 (8) o absolutoriu za rozpočtový rok 2005 navrhl, že jednotlivé členské státy musí být schopny převzít odpovědnost za správu přijatých prostředků EU, a to buď prostřednictvím jednoho prohlášení o vnitrostátní správě nebo několika prohlášení spadajících do národního rámce;

               D.

               vzhledem k tomu, že na naléhavou potřebu zavést prohlášení o vnitrostátní správě na příslušné politické úrovni, jež by se týkala veškerých prostředků Společenství pod společnou správou, upozorňoval již ve svých usneseních k absolutoriím za roky 2003 a 2004;

               E.

               vzhledem k tomu, že ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2006 (bod 0.10) Účetní dvůr uznal význam prohlášení o vnitrostátní správě spolu s ročními shrnutími v tom smyslu, že „všechny tyto prvky, jsou-li řádně použity, mohou být podnětem k lepšímu řízení a kontrole prostředků EU v členských státech“ a za určitých podmínek „mohou tyto prvky vytvářet přidanou hodnotu a mohou být při dodržení požadavků mezinárodních auditorských standardů použity Účetním dvorem“;

               F.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států a prohlášením členských států o vnitrostátní správě také zdůraznil, že prohlášení o vnitrostátní správě lze považovat za nový prvek vnitřní kontroly prostředků EU, a pokud poukáží na silné a slabé stránky, povedou ke stimulaci zvýšené kontroly prostředků EU v oblastech společné správy;

               G.

               vzhledem k tomu, že zlepšení finanční správy v EU musí být podpořeno přísným sledováním pokroku Komise i členských států a že by členské státy měly převzít odpovědnost za správu prostředků EU a zajistit dokončení integrovaného rámce vnitřní kontroly s cílem získat kladné prohlášení o věrohodnosti;

               H.

               vzhledem k tomu, že provádění bodu 44 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA) (9) a čl. 53b odst. 3 finančního nařízení týkajícího se souhrnů auditů a dostupných prohlášení by mělo představovat značný příspěvek ke zlepšování správy rozpočtu Společenství;

               I.

               vzhledem k tomu, že zásada řádného finančního řízení, včetně účinné vnitřní kontroly, je jednou z rozpočtových zásad stanovených ve finančním nařízení poté, co bylo pozměněno nařízením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (10), které navrhla Komise ve svém akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly;

               J.

               vzhledem k tomu, že práce Výboru pro rozpočtovou kontrolu obecně, a zejména pak proces udělování absolutoria, je součástí snahy o plnou odpovědnost Komise jako celku, stejně jako jednotlivých členů Komise a dalších relevantních aktérů, z nichž nejdůležitější jsou členské státy, za finanční správu v EU v souladu se Smlouvou, a tím o vytvoření pevnějšího základu pro rozhodování;

               K.

               vzhledem k tomu, že během příštího rozpočtového procesu přiměřeně zohlední výsledky udělování absolutoria za rok 2006 a související doporučení;

               L.

               vzhledem k tomu, že by Rada měla usilovat o posílení reformních snah a odpovědnosti členských států za řešení problémů, které zjistil Účetní dvůr, a zajistit lepší správu finančních prostředků v Evropské unii;

               M.

               vzhledem k tomu, že rok 2006 byl Evropským rokem mobility pracovníků, který zvýšil povědomí o mobilitě v rámci vytváření skutečného evropského pracovního trhu a připravil půdu pro Evropský rok rovných příležitostí pro všechny v roce 2007,

         HLAVNÍ ZÁVĚRY

               1.

               vítá pokrok, jehož Komise dosáhla na cestě k efektivnějšímu využívání prostředků EU a v celkovém kontrolním prostředí, který se odráží v prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti; v této souvislosti vítá prohlášení Účetního dvora o finančním dopadu chyb; vyzývá Účetní dvůr, aby jej v budoucnu uplatňoval na všechny kapitoly své výroční zprávy;

               2.

               vítá značný pokrok, jehož bylo dosaženo ve správě prostředků SZP, především díky fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému, a připomíná Řecku jeho povinnost zavést tento systém v souladu s jeho akčním plánem;

               3.

               vítá závazek Komise předkládat jednou měsíčně zprávu Parlamentu a jeho Výboru pro rozpočtovou kontrolu ohledně plnění následujícího po udělení absolutoria za rok 2006, přičemž každý měsíc jeden člen Komise představí vývoj v oblasti, za kterou odpovídá, včetně prohlášení o vnitrostátní správě a ročních shrnutí, vnější činnosti a provádění akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření;

         Prohlášení o vnitrostátní správě

               4.

               vítá závazek Komise poskytnout stabilní politickou podporu národním iniciativám na vypracování a zveřejnění prohlášení o vnitrostátní správě kontrolovaných vnitrostátními kontrolními orgány, a dále pobízet členské státy, aby následovaly příkladu Nizozemska, Spojeného království, Dánska a Švédska; očekává proto, že Komise začlení nový bod o podpoře prohlášení o vnitrostátní správě do své revize a následných opatření k výše zmíněnému akčnímu plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly; dále očekává, že Komise a členské státy zajistí, aby shrnutí členských států plně dodržovala účely a smysl bodu 44 interinstitucionální dohody;

               5.

               zastává názor, že Komise musí reagovat a splnit důležité požadavky uvedené v usnesení Parlamentu k rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, což ještě neučinila v případě prohlášení o vnitrostátní správě, kde Parlament požádal Komisi, aby do konce roku 2007 předložila Radě návrh na prohlášení o vnitrostátní správě týkající se veškerých prostředků Společenství, které jsou pod společnou správou; lituje, že Komise tiše toleruje kolektivní nezodpovědnost členských států s výjimkou Dánska, Nizozemska, Švédska a Spojeného království, pokud jde o správu finančních prostředků Evropské unie;

               6.

               zastává názor, že Komise musí předložit úplné a spolehlivé údaje o navrácených finančních prostředcích s přesným uvedením položky rozpočtu a roku, k němuž se dané navrácené finanční prostředky vztahují; jakákoliv jiná forma znemožňuje řádnou kontrolu; je si vědom, že Komise do značné míry musí získat tyto informace od členských států nebo jejich prostřednictvím; zdůrazňuje, že za tímto účelem navrhuje Parlament již tři roky zavést prohlášení o vnitrostátní správě s cílem umožnit Komisi zveřejnění těchto informací, a tak napravit nedostatky v oblasti transparentnosti;

         Strukturální fondy

               7.

               vítá zveřejnění výše zmíněného akčního plánu na posílení dozorčí úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření v reakci na obavy vyjádřené Parlamentem v rámci udělování absolutoria za rozpočtový rok 2006; bude přísně sledovat zprávy o tomto akčním plánu při přípravě na udělování absolutoria za rozpočtový rok 2007;

               8.

               vítá pevný závazek Komise zajistit, aby všechny neoprávněně provedené platby byly navráceny ve zbývajícím období před ukončením likvidačního řízení za období 2000–2006;

               9.

               vítá závazek Komise plně vymáhat finanční nařízení, zejména co se týče ročních shrnutí; očekává, že Komise bude Parlament plně informovat o všech právních opatřeních proti členským státům a o všech případech nedodržování právních předpisů ze strany členských států; v tomto ohledu vítá předběžná hodnocení kvality ročních shrnutí pro oblast zemědělství a strukturálních fondů; těší se na závěrečná hodnocení ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých generálních ředitelství;

               10.

               za velký úspěch procesu udělování absolutoria za rozpočtový rok 2006 považuje závazek Komise napravit všechny jednotlivé chyby zjištěné ve výroční zprávě Účetního dvora, a zejména závazek 100 % napravit všechny případy vážných porušení postupů zadávání veřejných zakázek a použít finanční opravy paušální sazbou nebo extrapolací, kdykoliv nalezne systémové problémy se zadáváním veřejných zakázek;

               11.

               požaduje však, aby Komise předložila objektivní, jasné a úplné informace o své schopnosti získat zpět neoprávněně provedené platby;

               12.

               vítá skutečnost, že v přímé návaznosti na proces udělování absolutoria za rozpočtový rok 2006 se Komise konečně zavázala dočasně pozastavovat platby co nejdříve po zjištění vážných nedostatků v systému;

               13.

               těší se na čtvrtletní zprávy o opravách a navrácených finančních prostředcích, které mají být kontrolovány Účetním dvorem, a také na zavedení systému výkaznictví, který by umožnil, aby dodatečně navrácené finanční prostředky byly spojeny s rokem, pro který byly prostředky přiděleny; doufá, že mu to s předstihem pro proces udělování absolutoria za rozpočtový rok 2007 poprvé poskytne dobrý přehled o situaci v této oblasti; je toho názoru, že Komise by měla předložit – spolu s konečnou lhůtou – hodnocení provádění výše zmíněného akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření;

               14.

               připomíná Komisi závazky učiněné na mimořádném slyšení Rozpočtového výboru dne 25. února 2008:

                           a)

                           týkající se provádění výše zmíněného akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření s cílem zlepšit audity, zavést a uplatňovat potřebné postupy dočasného pozastavení a finančních oprav a zlepšit vracení finančních prostředků, a očekává, že Komise bude o tomto provádění podávat čtvrtletní zprávy;

                           b)

                           v úzké spolupráci s Účetním dvorem vytvořit nový systém výkaznictví v oblasti navrácených finančních prostředků a finančních oprav, a očekává, že vypracuje podrobný časový harmonogram vytvoření a uplatňování tohoto nového systému výkaznictví;

                           c)

                           předložit akční plán s podrobnými opatřeními k předcházení závažným omylům;

               15.

               schvaluje stanovisko vyjádřené Komisí, že veškeré zjištěné nesrovnalosti by měly mít za následek nápravná opatření, včetně dočasného pozastavení plateb a navrácení neoprávněně nebo nesprávně provedených plateb, a že bude nejméně dvakrát ročně předkládat Parlamentu zprávy o opatřeních zaváděných v této souvislosti;

         Vnější činnost

               16.

               domnívá se, že po procesu udělování absolutoria za rozpočtový rok 2006 si je Komise mnohem více vědoma významu transparentnosti, viditelnosti a politického řízení pro všechny prostředky EU používané v oblasti vnější činnosti ať už přímo Komisí, nebo prostřednictvím decentralizovaného řízení či mezinárodních svěřeneckých fondů;

               17.

               vítá závazek zástupce OSN v Iráku zlepšit informování Komise v reálném čase a domnívá se, že podrobné zkoumání způsobu využívání prostředků EU prostřednictvím mezinárodních svěřeneckých fondů, které trvalo třináct měsíců, přispělo k lepšímu uvědomění si potřeby odpovědnosti za využívání peněz daňových poplatníků EU; vyzývá Komisi, aby s ním úzce spolupracovala při revizi finanční a správní rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Organizací spojených národů;

               18.

               vítá skutečnost, že Komise zahrnula informace o ověřovacích návštěvách v rámci výše zmíněné dohody a příslušných závěrech do výročních zpráv o činnosti, které byly podepsány generálními řediteli koncem března 2008, a že to Parlamentu umožnilo tyto informace zohlednit při hlasování o zprávě o udělení absolutoria;

               19.

               přijímá návrh Komise diskutovat o definici nevládní organizace poté, co budou zpřístupněny výsledky probíhajícího auditu nevládních organizací prováděného Účetním dvorem;

               20.

               vyzývá Komisi, aby:

                           a)

                           mu pravidelně poskytovala informace o financování svěřeneckých fondů zahrnujících více dárců ze strany EU, a to jak z vlastního popudu, tak na žádost Parlamentu;

                           b)

                           předložila opatření na zlepšení viditelnosti finančních prostředků EU při poskytování vnější pomoci prostřednictvím jiných organizací;

                           c)

                           vypracovala opatření umožňující lepší přístup auditorů EU (Účetního dvora, Komise nebo soukromých auditorských společností) při provádění auditů u projektů v rámci smíšeného řízení, zejména s OSN;

               21.

               vítá závazek Komise dále informovat Parlament o příjemcích finančních prostředků, jak to stanoví čl. 30 odst. 3 finančního nařízení, stejně jako posílit politické vedení, viditelnost a kontrolu těchto finančních prostředků, zejména těch, které jsou řízeny prostřednictvím mezinárodních svěřeneckých fondů;

               22.

               trvá na přístupu veřejnosti k informacím o všech členech expertních a pracovních skupin, které spolupracují s Komisí, a na zveřejnění všech příjemců prostředků EU;

         HORIZONTÁLNÍ OTÁZKY
   Prohlášení o věrohodnosti
   Věrohodnost účtů

               23.

               s uspokojením si všímá pozitivního stanoviska Účetního dvora ke spolehlivosti roční účetní závěrky a jeho prohlášení, že až na některé výjimky uvedené v jeho připomínkách odráží účetní závěrka ve všech podstatných ohledech finanční situaci Společenství a výsledky jejich činnosti a peněžní toky k 31. prosinci 2006, a to v souladu s ustanoveními finančního nařízení a účetními pravidly přijatými hlavním účetním Komise (kapitola 1, prohlášení o věrohodnosti, body VII až IX);

               24.

               vyjadřuje však znepokojení v souvislosti s připomínkami Účetního dvora týkajícími se chyb v částkách uvedených v účetním systému jako faktury/výkazy nákladů a předběžné financování, v jejichž důsledku jsou nadhodnoceny závazky o cca 201 milionů EUR a celková částka dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování o zhruba 656 milionů EUR; lituje především slabin v účetních systémech některých orgánů a generálních ředitelství Komise, které stále ohrožují kvalitu informací o finančních prostředcích (především u škrtů a zaměstnaneckých výhod), které vyžadovaly po předložení předběžných účetních závěrek četné opravy;

               25.

               odsuzuje skutečnost, že finanční dokumenty nejsou zpřístupňovány členům Výboru pro rozpočtovou kontrolu ve všech úředních jazycích Evropské unie;

               26.

               konstatuje, že hlavní účetní Komise nebyl schopen potvrdit rozpočtový rok 2006 pro místní systémy Úřadu pro spolupráci EuropeAid, generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu a generálního ředitelství pro vnější vztahy;

               27.

               připomíná Komisi její závazek uvedený v její výroční zprávě orgánu udělujícímu absolutorium o krocích podniknutých na základě rozhodnutí o absolutoriu za rok 2005 poskytovat rozpočtovému orgánu každých šest měsíců zprávu o řízení transakcí předběžného financování, jak požadoval Parlament v usnesení k rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, a hluboce lituje, že mu tato zpráva nebyla dosud předložena;

         Legalita podkladových operací

               28.

               s uspokojením si všímá, že Účetní dvůr zastává názor, že v oblastech, kde jsou dozorčí a kontrolní systémy zavedeny způsobem, který dostatečně předchází rizikům, jsou provedené transakce obecně bez podstatných chyb;

               29.

               lituje nicméně, že ve velmi významných oblastech výdajů Společenství, jako jsou strukturální opatření, vnitřní politiky a vnější činnosti, jsou platby stále prováděny s množstvím zásadních chyb na úrovni provádějících organizací;

               30.

               s vážným znepokojením konstatuje, že Účetní dvůr nadále nalézá slabiny ve fungování dozorčích a kontrolních systémů a v příslušných výhradách k věrohodnosti prohlášení generálních ředitelů, především co se týče legality a řádnosti podkladových operací, a připomíná členským státům a Komisi jejich povinnosti v této oblasti;

         Informace a rámec prohlášení o věrohodnosti

               31.

               vítá práci, kterou Účetní dvůr odvedl ve snaze vyjasnit metodu prohlášení o věrohodnosti, pokud jde o faktory, které přispívají k neustálému zvyšování účinnosti a efektivity kontrolních systémů v jednotlivých odvětvích, a žádá Účetní dvůr, aby o tom Parlament i nadále pravidelně informoval;

               32.

               lituje nejasností ve zprávách Účetního dvora ohledně legality přijímání prostředků EU některými novými příjemci (např. železničními společnostmi, jezdeckými kluby/hřebčíny, golfovými kluby a městskými radami) v souladu s pravidly způsobilosti a také lituje nevyhnutelného vlivu těchto nejasností na média; zdůrazňuje, že z hlediska formálně právního se jedná o diskusi o pravidlech způsobilosti; zdůrazňuje však, že Parlament v minulosti podporoval Účetní dvůr, když se ve svých zvláštních zprávách vyjadřoval k účinnosti a efektivitě, a bude tak činit i nadále;

               33.

               znovu opakuje, že Účetní dvůr začlenil využívání dostupných auditů a zpráv vnitrostátních kontrolních orgánů do své nové metodiky; žádá Účetní dvůr, aby informoval parlamentní Výbor pro rozpočtovou kontrolu o tom, jak využívá tyto informace, a dále žádá Účetní dvůr, aby se vyjádřil k užitečnosti informací získaných od vnitrostátních kontrolních orgánů k vypracovávání své výroční zprávy;

               34.

               je potěšen kvalitou konkrétních částí výroční zprávy Účetního dvora, například části o strukturálních opatřeních, které umožňují všem zúčastněným aktérům identifikovat problémy a soustředit své snahy na nezbytná zlepšení;

         Rozpočtové řízení

               35.

               bere na vědomí snahy útvarů Komise v průběhu roku 2006 o zajištění úplnosti a přesnosti při zaznamenávání nových plateb předběžného financování a také nově neuhrazených faktur a prohlášení o výdajích, jakož i škrtů;

               36.

               upozorňuje, že pokud jde o strukturální fondy, byl rok 2006 posledním rokem programového období 2000 až 2006, během kterého měly být do konce roku provedeny veškeré závazky přijaté na toto období;

               37.

               vyjadřuje své znepokojení nad tím, že neprovedené platby závazků rozpočtové závazky na konci roku 2006 tak představují celkové zbývající platby, které mají být uhrazeny ve finančním výhledu 2000 až 2006 a představují 28 % celkové částky souvisejících okruhů finančního výhledu za celé období;

               38.

               lituje, že neprovedené platby závazků – nevyužité závazky převedené k použití v následujících letech, zejména ve víceletých programech – související se strukturálními transakcemi a s Fondem soudržnosti, se v roce 2006 zvýšily o 12,6 miliard EUR (10,6 %) na 131,6 miliard;

               39.

               je znepokojen tím, že tlak na výdaje podle pravidla n + 2 může narušovat řádný průběh ukončení strukturálních programů a projektů; zdůrazňuje, že jen za rok 2007 vzrostly platby týkající se strukturálních fondů o téměř 50 % ve srovnání s rokem 2006; zdůrazňuje, že Komise by měla zajistit účinný postup rušení, a zdůrazňuje významnou úlohu, kterou v tomto postupu sehrávají členské státy;

               40.

               rovněž lituje, že úroveň výdajů nových členských států z Fondu soudržnosti, EFRR a ESF byly nižší, než se očekávalo, což souviselo s jejich potížemi s využití prostředků na výdaje; žádá Komisi, aby podrobněji vysvětlila, proč u strukturálních operací byly výdaje nižší, než se na vnitrostátní úrovni očekávalo;

         Prohlášení o vnitrostátní správě a bod 44 interinstitucionální dohody

               41.

               připomíná naléhavou potřebu zavést prohlášení členských států na příslušné politické úrovni, jež se budou týkat veškerých prostředků Společenství, na které se vztahuje ujednání o společné správě, v souladu s požadavky Parlamentu vyjádřenými v usneseních k rozhodnutím o absolutoriu za roky 2003, 2004 a 2005;

               42.

               připomíná, že v usnesení k rozhodnutí o absolutoriu za rozpočtový rok 2005 požádal Parlament Komisi, aby do konce roku 2007 předložila Radě návrh na prohlášení o vnitrostátní správě vztahující se na veškeré prostředky Společenství pod společnou správou, které bude vycházet z dílčích prohlášení vnitrostátních orgánů odpovědných za správu výdajů; odmítá odpověď, kterou Komise uvedla v příloze ke své zprávě o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2005: „Komise nepodnikne doporučené kroky vzhledem k tomu, že kvůli odlišné struktuře vlád a odlišným strukturám správy prostředků EU pod společnou správou 27 členských států by vytvoření jednotného standardního prohlášení nebylo příliš přínosné. Komise však bude nadále podporovat podobné iniciativy státní správy členských států“; považuje tuto odpověď za vysoce neuspokojivou vzhledem k tomu, že více než 80 % souhrnného rozpočtu Evropské unie spadá pod tzv. „společnou správu“, a zejména vzhledem ke stávající situaci v oblasti strukturálních fondů, jak ji popisuje Účetní dvůr ve své výroční zprávě;

               43.

               rozhodně podporuje iniciativu některých členských států (Velké Británie, Nizozemska, Švédska a Dánska) přijmout národní prohlášení o správě prostředků Společenství a vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že se navzdory těmto iniciativám většina ostatních členských států jejich zavedení brání; naléhavě žádá Komisi, aby předložila možné životaschopné výhody kontrolních vztahů mezi Komisí a těmi členskými státy, které zmíněné iniciativy zavedly; žádá Komisi, aby pravidelně informovala Výbor pro rozpočtovou kontrolu o pokroku v oblasti těchto opatření;

               44.

               bere na vědomí první roční shrnutí předložené většinou členských států a žádá Komisi, aby zahájila řízení pro porušení povinnosti proti těm členským státům, které svou povinnost nesplnily; zdůrazňuje, že považuje tato roční shrnutí za první krok k prohlášením o vnitrostátní správě; žádá Komisi, aby před prvním čtením rozpočtu na rok 2009 vypracovala dokument analyzující silné a slabé stránky vnitrostátních systémů jednotlivých členských států pro správu a kontrolu prostředků Společenství a výsledky provedených auditů a aby tento dokument poskytla Parlamentu a Radě; vyzývá rovněž Komisi, aby předkládala zprávy o kvalitě ročních shrnutí a aby zajistila, že tento proces bude přínosný, například zjištěním společných problémů, možných řešení a osvědčených postupů;

               45.

               bere však na vědomí kritické stanovisko Účetního dvora k činnosti vnitrostátních kontrolních orgánů s tím, že „externí auditor, který se rozhodne spoléhat na stanovisko či práci jiného auditora nebo je použít, musí získat přímé důkazy o tom, že tato práce vychází ze spolehlivého základu“; považuje proto činnost pracovní skupiny kontaktního výboru odpovídajícího za vytvoření jednotných auditorských standardů a srovnatelných auditorských kritérií přizpůsobených oblasti EU za velmi významnou a vyzývá Komisi, aby vedla členské státy k účasti na této činnosti;

         Řízení

               46.

               připomíná Komisi svou předchozí kritiku solidnosti základu, z nějž Komise vychází při přijímání své politické odpovědnosti ve své souhrnné zprávě, vzhledem k tomu, že Komise nemá úplný přehled o 80 % prostředků pod společnou správou a kvalita výročních zpráv o činnosti je kolísavá; zdůrazňuje, že zdroj tohoto nedostatečného přehledu je dvojí: jednak nedostatečné sledování a dozor ze strany Komise a jednak neexistence konkrétních řešení a odpovědnosti na úrovni členských států;

               47.

               lituje, že Komise tiše toleruje kolektivní nezodpovědnost většiny členských států ve vztahu ke správě finančních prostředků v Evropské unii; vítá a podporuje iniciativy některých členských států v tomto ohledu a žádá ostatní členské státy, aby je následovaly;

               48.

               připomíná, že rozpočet provádí Komise a její členové, a nikoliv generální ředitelé, kteří jsou pověřujícími pracovníky na základě delegace pravomocí, a lituje proto, že zvýšení odpovědnosti generálních ředitelů nebylo doprovázeno podpořením přímé (a nikoliv pouze politické) odpovědnosti členů Komise; žádá Komisi, aby předložila návrhy na nápravu této situace, která je v rozporu s článkem 274 Smlouvy;

               49.

               vítá solidní analýzu vnitřního kontrolního systému Komise předloženou Účetním dvorem (kapitola 2 výroční zprávy); povzbuzuje Účetní dvůr, aby pokračoval v tomto pozitivním vývoji a vypracoval rovněž analýzu činnosti či nečinnosti jednotlivých členů Komise s cílem zlepšit stávající situaci;

               50.

               připomíná, že pro správu je důležité postavení pracovníků v účetních a kontrolních funkcích ve vztahu k jejich řídící úrovni, jejich pravomoc prosazovat konkrétní kroky, jejich dovednosti a vzdělání;

               51.

               žádá generálního ředitele GŘ pro rozpočet, aby předložil formální stanovisko ke kvalitě a účinnosti vnitřních kontrolních systémů;

               52.

               žádá, aby generální tajemník předložil formální prohlášení o věrohodnosti s ohledem na kvalitu prohlášení vydaných jednotlivými generálními řediteli;

               53.

               žádá interního auditora Komise, aby posoudil prohlášení generálního tajemníka o věrohodnosti ve formě auditorského výroku;

               54.

               připomíná význam funkčních informačních toků – otevřené komunikace mezi stejnými skupinami odborných pracovníků v různých generálních ředitelstvích, například pracovníků v oblasti IT, pracovníků vnitřní kontroly, pracovníků interního auditu, účetních apod. – ve vertikálně řízené organizaci, jakou je například Komise; lituje velmi omezených snah o zavedení tohoto institutu řízení; žádá Komisi, aby co nejdříve zajistila zavedení povinných funkčních informačních toků a podala zprávu parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu nejpozději do září 2008;

               55.

               žádá Komisi, aby povýšila svého účetního do stejné pozice, jakou zastávají jeho operační protějšky;

               56.

               dále žádá Komisi, aby změnila složení Výboru pro zlepšení auditu tak, aby počet externích členů byl stejný jako počet členů Komise; rovněž žádá Komisi, aby předsedou Výboru pro zlepšení auditu jmenovala jednoho z jeho externích členů;

               57.

               očekává, že Komise vydá institucionální prohlášení o věrohodnosti za celou Komisi, které předseda Komise předloží parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu;

         Vnitřní kontrolní systém Komise
   Akční plán na vytvoření zřízení rámce vnitřní kontroly

               58.

               vítá celkový pokrok, jehož bylo dosaženo při budování vnitřního kontrolního systému Komise;

               59.

               nesouhlasí s tvrzením Komise, která ve své výše zmíněné zprávě z roku 2008 o pokroku akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly uvádí, že opatření 1, 3, 3N, 5, 8 a 13 jsou dokončena; zdůrazňuje, že Parlament doposud neobdržel podklady či výkazy, které by toto tvrzení dokládaly; je proto nucen se vážně zabývat otázkou, zda byla tato opatření vůbec přijata, nemluvě o tom, zda byla provedena, nebo zda měla nějaký dopad na pokrok při provádění tohoto akčního plánu;

               60.

               vítá však pololetní hodnocení provádění tohoto akčního plánu;

               61.

               zdůrazňuje však, že při provádění opatření 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 a 15 je Komise rovněž závislá na spolupráci s členskými státy; zdůrazňuje, že tato opatření plně podporuje, a naléhavě žádá Komisi, aby využila všech dostupných prostředků k jejich urychlenému provedení;

               62.

               očekává, že odpovídající hodnocení bude předloženo Parlamentu před 1. lednem 2009 pro proces udělování absolutoria za rozpočtový rok 2007;

         Analýza stávající rovnováhy mezi provozními výdaji a náklady na systém kontroly prostředků EU

               63.

               hluboce lituje, že dosud neobdržel žádné informace o analýze nákladů a přínosů systémů kontroly prostředků EU, o něž žádal v usnesení k rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2005;

         Souhrnná zpráva

               64.

               považuje za nepřijatelné, že Komise zjednodušuje výsledky auditu Účetního dvora, které jsou založeny na obecně přijímaných mezinárodních auditorských standardech, na „rozdíly v názorech na typologii a důsledky omylů a na vyhodnocování vad systému a zčásti na různé názory na fungování finančních opravných mechanismů“ (str. 2 poslední bod);

               65.

               je toho názoru, že veškeré výhrady k nedostatku věrohodnosti, pokud jde o legalitu nebo správnost výdajů Společenství, by se měly objevit ve výroční zprávě o činnosti stejně jako v souhrnné zprávě; považuje proto za velmi překvapivé, že tři generální ředitelství se teprve v roce 2006 rozhodla uvést výhrady týkající se řízení a kontroly programu INTERREG, které, jak sami poznamenávají, mají již několik let (str. 4 poslední bod);

               66.

               je znepokojen prohlášeními interního auditora v první obecné zprávě, z níž vyplývá, že navzdory určitému pokroku nebyla polovina ze zásadních a velmi důležitých doporučení ve stanovenou dobu vůbec provedena (str. 8 předposlední bod); žádá Komisi, aby na provádění těchto doporučení kladla větší důraz;

         Politická a administrativní odpovědnost Komise
   Výroční zprávy o činnosti

               67.

               s politováním konstatuje, že podle Účetního dvora: „(…) generální ředitelé u významné části rozpočtu EU posuzují legalitu a správnost výdajů EU pozitivněji než audit Účetního dvora.“ (bod 2.13 výroční zprávy);

               68.

               lituje, že Účetní dvůr ve své výroční zprávě znovu zdůraznil, že některé výroční zprávy o činnosti stále neobsahují dostatek dokladů pro prohlášení o věrohodnosti (body 2.14 až 2.18 výroční zprávy);

               69.

               vítá skutečnost, že souhrnná zpráva zdůrazňuje, že „ve všech případech, kdy se názory Účetního dvora a generálního ředitele vzájemně liší, vysvětlí je generální ředitel ve své výroční zprávě o činnosti předkládané v následujícím roce“ (bod 2), a doufá, že zlepšení budou patrná ve výroční zprávě o činnosti za rok 2007 a v následujících zprávách;

               70.

               žádá Komisi, aby zkvalitnila výroční zprávy o činnosti zavedením společných kritérií pro vznesení připomínek a jejich větší formalizaci, aby bylo možné snadněji srovnávat výroční zprávy o činnosti různých generálních ředitelství i v průběhu doby; žádá Komisi, aby zohlednila komentáře Účetního dvora k výročním zprávám o činnosti a aby po podrobné konzultaci s Účetním dvorem zajistila zlepšení;

         Transparentnost a etika

               71.

               vítá zveřejnění sdělení „Opatření vyvozená ze Zelené knihy Evropská iniciativa pro transparentnost“ (KOM(2007) 127), v němž Komise v souladu s čl. 30 odst. 3 finančního nařízení prohlašuje, že informace o příjemcích prostředků EU budou od roku 2008 veřejně dostupné (bod 2.3.2), a uvádí, že „na jaře roku 2008“ zavede registr zástupců zájmových skupin (lobbistů);

               72.

               je si vědom argumentů, které mluví ve prospěch jak dobrovolné, tak povinné registrace lobbistů; bere na vědomí rozhodnutí Komise zahájit dobrovolnou registraci lobbistů a po roce tento systém vyhodnotit; je si vědom právního základu povinné registrace, který poskytuje Lisabonská smlouva; připomíná, že stávající registr Parlamentu je povinný, a případný společný registr by byl tedy v podstatě povinný také, protože registrace je v obou případech podmínkou pro získání vstupu do Parlamentu;

               73.

               připomíná potřebu nového kodexu chování pro členy Komise, který by zlepšil a jasněji definoval jejich individuální i kolektivní politickou odpovědnost za jejich politická rozhodnutí stejně jako provádění politik prostřednictvím jejich služeb;

               74.

               trvá na tom, že Komise je povinna zajistit úplné, dohledatelné a srovnatelné údaje o příjemcích prostředků EU, a připomíná písemnou odpověď Komise Parlamentu, v níž je uveden záměr dokončit společné standardy pro tyto soubory informací a dohodnout se na nich s členskými státy do dubna 2008;

               75.

               připomíná své poznámky uvedené v bodu 85 usnesení k rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, v nichž požaduje snadný přístup k informacím o tom, kdo je zastoupen v různých typech expertních skupin a jaké jsou jejich úkoly, stejně jako poznámku v bodě 86, v níž žádal Komisi, aby zveřejnila jména osob účastnících se těchto skupin a jména zvláštních poradců, které si jednotliví členové Komise, generální ředitelé anebo kabinety najali; žádá, aby byla zveřejněna jména všech odborníků a poradců v pracovních skupinách Komise;

               76.

               připomíná odpovědi, které Parlamentu sdělil člen Komise odpovědný za udělení absolutoria při slyšení ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu dne 21. ledna 2008 a v nichž uvedl, že tyto systémy registrace budou zahrnovat všechny expertní skupiny, včetně informací o členech výborů Komise, jednotlivých odbornících, společných orgánech a výborech pro sociální dialog;

               77.

               připomíná rovněž svůj požadavek uvedený v bodě 76 usnesení k rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2005 „zajistit, aby součástí závazného kodexu chování členů Komise byla nezbytná etická pravidla a hlavní zásady, jimiž se musí členové Komise řídit při výkonu své funkce, zejména při jmenování kolegů, a to zvláště ve svých kabinetech“;

               78.

               lituje odpovědi, kterou poskytla Komise v příloze ke své výše uvedené zprávě o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2005 (strana 18) v tom smyslu, že tato pravidla dosud neexistují, a žádá Komisi, aby je přijala;

               79.

               připomíná význam absolutní transparentnosti a publicity, pokud jde o zaměstnance kabinetů členů Komise, kteří nebyli přijati v souladu se služebním řádem;

         ODVĚTVOVÉ OTÁZKY
   Příjmové operace

               80.

               vítá skutečnost, že Účetní dvůr považoval systémy na kontrolu cel ve všech zásadních ohledech za uspokojivé, že účtování tradičních vlastních zdrojů bylo spolehlivé a že podkladové operace byly legální a správné, i když stále existuje několik slabin;

               81.

               vítá rovněž skutečnost, že Účetní dvůr shledal, že zdroje DPH a HND Komise řádně vypočetla, vybrala a uvedla v účetnictví Společenství;

               82.

               s uspokojením konstatuje, že pokud jde o zdroje DPH, Komise prováděla kontroly ve stejné kvalitě a stejně často; je však znepokojen počtem nevyřešených výhrad, a žádá proto Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy pokračovala v úsilí zajistit, aby výhrady byly v přiměřené době odstraněny;

               83.

               žádá Komisi, aby sdělila, co hodlá podniknout v případě členských států, u nichž výhrady přetrvávají;

         Společná zemědělská politika

               84.

               vítá všeobecné zlepšení ve výdajích společné zemědělské politiky, k němuž došlo v roce 2006, a vítá prohlášení Účetního dvora, že integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), který je hlavním kontrolním nástrojem pro režim podpory na plochu, prémií na hospodářská zvířata a režimu jednotných plateb na plochu, je účinný v omezování rizik nesprávných výdajů, pokud je řádně uplatňován;

               85.

               oceňuje snahu Komise rozšířit působnost IACS a očekává, že Komise v souladu s plány a odpověďmi, které předložila Parlamentu, zajistí, aby procento výdajů na zemědělství pokrytých IACS dosáhlo do roku 2010 nejméně 89 % a do roku 2013 nejméně 91,3 %;

               86.

               lituje zjištění Účetního dvora, že na výdaje SZP mají stále vážný dopad chyby, a skutečnosti, že kontroly a inspekce prováděné v rámci IACS stále nejsou účinně uplatňovány nebo nejsou v některých členských státech úplně spolehlivé, a proto naléhavě žádá Komisi, aby znovu zkontrolovala u členských států, zda byl IACS plně zaveden ve všech státech EU 15, a zajistila, aby slabiny zjištěné ve státech EU 10 byly odstraněny;

               87.

               lituje skutečnosti, že Účetní dvůr znovu zjistil problémy při provádění IACS v Řecku; plně podporuje záměr Komise (který byl sdělen parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu) zajistit, aby byly přísně uplatněny stávající právní předpisy pro pozastavení plateb, pokud řecká vláda nenapraví současné problémy ve stanovené lhůtě;

               88.

               lituje skutečnosti, že v oblasti rozvoje venkova se u agro-ekologických opatření projevuje významná chybovost, neboť zemědělci nesplňují často složité podmínky pro poskytování podpory; domnívá se, že by Komise měla zvážit, zda jsou stávající podmínky pro tato opatření vhodné a zkoumat možnost, jak tyto podmínky zjednodušit;

               89.

               bere na vědomí, že se Komise zmínila o možné potřebě aplikovat v agro-ekologické oblasti různou míru tolerance rizik s cílem dosáhnout správné rovnováhy mezi zkvalitňováním a ochranou životního prostředí a náklady na kontrolu uplatňovaných opatření; trvá však na nutnosti zajistit správné použití a dostatečnou kontrolu výdajů Společenství a žádá Komisi, aby řádně prošetřila a posoudila možné náklady a přínosy opatření v agro-ekologické oblasti a souvislost s dalšími oblastmi nákladů a předložila svou analýzu Radě, Parlamentu a Účetnímu dvoru jako minimální základ pro diskusi o potřebnosti reformy, kterou naznačila Komise;

               90.

               připomíná, že vzhledem k tomu, že nový proces finančního schvalování upravuje nesrovnalosti, které členské státy považují za nedobytné, a vzhledem k tomu, že Komisi jsou účtovány částky na základě informací od členských států, musí Komise nyní provádět podrobná následná opatření a zajistit, aby dluhy byly správně stanoveny a řádně zaúčtovány do rozpočtu Společenství;

               91.

               připomíná rovněž, že náklady na finanční opravy nesou členské státy, obvykle daňoví poplatníci, a nikoli příjemci neoprávněně uhrazené platby;

               92.

               připomíná, že podle Účetního dvora neuvedla Komise při provádění auditu režimu jednotných plateb (poprvé v roce 2006) rozsah a hloubku činnosti certifikačních orgánů a některé certifikační orgány (například v Itálii) se nezabývaly ověřováním nároků a tuto skutečnost pouze uvedly ve svých osvědčeních, což Komise přijala bez komentáře;

               93.

               lituje, že Komise doposud nezná, ani nedokáže odhadnout míru neoprávněně vyplacených plateb financovaných v rámci SZP způsobem přijatelným pro Účetní dvůr; konstatuje, že Účetní dvůr zjistil, že nemůže provést nápravu za neoprávněně vyplacené částky ve výši až 100 milionů EUR, protože byly zjištěny až po uplynutí dvouleté lhůty; žádá Komisi, aby vyčlenila dostatečné prostředky na audity shody s cílem provádět opravy za nesprávné platby v příslušné lhůtě;

               94.

               domnívá se, že veškeré slabé stránky, které Účetní dvůr vytýkal ve své výroční zprávě, by Komise měla vyřešit a zajistit vyšší míru věrohodnosti u činnosti certifikačních orgánů;

               95.

               bere na vědomí závěry uvedené v bodech 5.20 a 5.21 výroční zprávy Účetního dvora a naléhavě vyzývá Komisi, aby zlepšila kontroly ve Velké Británii, jež nesplňovala právní předpisy Společenství při rozdělování nároků a plateb v režimu jednotných plateb a podpory rozvoje venkova pro majitele půdy pronajímané a obhospodařované nájemci, a rovněž v některých členských státech (Rakousko, Irsko a Velká Británie), které správně neuplatnily některé klíčové prvky režimu jednotných plateb a rozšířily konsolidaci nároků nad rámec nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (11);

               96.

               bere na vědomí velmi jasné ujištění Komise jak v odpovědi Účetnímu dvoru (bod 5.27 výroční zprávy), tak před parlamentním Výborem pro rozpočtovou kontrolu, že žádný příjemce nemá nárok na zemědělskou podporu, pokud nevykonává zemědělskou činnost; očekává, že Komise provede následná opatření v případech, které identifikoval Účetní dvůr, a zajistí, aby nebyly prováděny platby vlastníkům půdy, kteří nevykonávají zemědělskou činnost, a aby ty, které již byly vyplaceny, byly vráceny;

               97.

               ve světle prohlášení Účetního dvora, že více než 700 nových příjemců spadá do kategorií typu golfových klubů, kriketových klubů, zábavních parků / zoologických zahrad, jezdeckých klubů, železničních společností, městských rad apod., žádá Komisi, aby předložila přehled a hodnocení vývoje přidělování zemědělské podpory těm příjemcům, kteří mají na financování nárok podle platných pravidel;

               98.

               připomíná členským státům, že mají v současnosti možnost ovlivnit a rozhodnout se dále zúžit činnosti a okruhy oprávněných příjemců financování na vnitrostátní úrovni; žádá Komisi, aby, pokud to z hlediska vývoje bude vhodné, a v závislosti na jejím hodnocení zamýšleného využití podpůrných opatření, předložila návrh na úpravu nebo změnu těchto pravidel;

         Strukturální opatření, zaměstnanost a sociální věci

               99.

               připomíná, že v roce 2006 poskytlo Společenství na financování strukturálních politik 32,4 miliard EUR; zdůrazňuje, že v roce 2007 tato částka vzrostla na 46,4 miliard EUR bez započtení spolufinancování členských států;

               100.

               se znepokojením konstatuje, že Účetní dvůr ve své výroční zprávě uvedl, že při proplácení výdajů na projekty strukturálních politik dochází k závažným chybám, že podíl proplácení s chybami v daném vzorku činil 44 % a že „více než 12 % z celkové proplacené částky nemělo být proplaceno“;

               101.

               se znepokojením bere na vědomí zjištění Účetního dvora, podle nichž:

                           a)

                           pouze 31 % projektů ve vzorku auditu Účetního dvora bylo řádně uhrazeno a nebylo poznamenáno žádnou chybou shody;

                           b)

                           kontrolní systémy členských států jsou obecně neúčinné nebo jen mírně účinné;

                           c)

                           jen asi polovina auditů Komise kontrolovaná Účetním dvorem měla všechny náležitosti účinného nástroje dozoru;

                     lituje závěru Účetního dvora, který je důvodně přesvědčen, že nejméně 12 % z celkem vyplacených částek na projekty strukturálních politik nemělo být vyplaceno;

               102.

               považuje za nepřijatelné, že podle Účetního dvora je první úroveň kontrolních systémů v členských státech obecně neúčinná nebo jen mírně účinná a že řada vnitrostátních a regionálních orgánů nespravuje prostředky EU dostatečně pozorně; připomíná, že z kontrolního vzorku Účetního dvora (19 kontrolních systémů první úrovně) nebyl ani jeden systém účinný, pouze 6 bylo shledáno mírně účinnými a 13 neúčinnými, a ve srovnání s rokem 2005 nebylo tedy v oblasti strukturálních fondů dosaženo žádného pokroku; je velmi znepokojen neschopností Rady zřetelně uznat svou odpovědnost za tento stav, který je z velké části způsoben nedostatečnými kontrolami ze strany členských států;

               103.

               naléhavě proto žádá Komisi, aby využívala předběžných kontrol k ověření, zda jsou ve všech členských státech zavedeny dozorčí a kontrolní systémy pro období 2007 až 2013, a aby je pravidelně kontrolovala;

               104.

               lituje rovněž, že podle Účetního dvora zajišťuje Komise pouze mírně účinný dohled ke zmírnění rizik kontrolních systémů členských států, aniž dokáže zabránit proplácení nadměrných nebo nezpůsobilých výdajů;

               105.

               s politováním konstatuje, že pokud jde o výdaje v rámci strukturálních politik (podobně jako v rámci SZP a vnitřních politik), mají podle prohlášení Účetního dvora komplikovaná či nejasná kritéria způsobilosti nebo složité právní požadavky negativní dopad na legalitu a správnost podkladových operací;

               106.

               považuje za nepřijatelné, že podle Komise (12) lze očekávat jen malý pokrok, pokud jde o zjednodušení stávajících nařízení upravujících strukturální fondy na období let 2007–2013, a že další zjednodušení bude navrženo až v příštím legislativním kole;

               107.

               naléhavě žádá Komisi, aby následovala doporučení Účetního dvora (bod 6.45 výroční zprávy) týkající se Fondu soudržnosti a aby co nejdříve předložila další návrhy na zjednodušení, jež budou mimo jiné zahrnovat srozumitelná a jasná pravidla, pokyny a kritéria způsobilosti;

               108.

               domnívá se – a v tomto ohledu souhlasí s Účetním dvorem – že orgány členských států hrají velmi významnou úlohu při účinném využívání strukturálních fondů a že by Komise měla posílit své audity a snažit se více dohlížet na řídící orgány v členských státech;

               109.

               lituje nedostatečné motivace členských států k účinné kontrole výdajů, neboť veškeré nezpůsobilé výdaje zjištěné Komisí nebo Účetním dvorem mohou členské státy nahradit za způsobilé výdaje; žádá Komisi, aby zajistila, že v budoucnu budou moci být nahrazovány za jiné výdaje bez ztráty prostředků pro příslušné členské státy jen ty nesrovnalosti, které odhalí samotné členské státy;

               110.

               vítá výše uvedený plán Komise na posílení dozorčí úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření, který obsahuje 37 opatření zaměřených na omezení neoprávněně provedených plateb členskými státy; vítá rovněž závazek Komise pronesený veřejně při slyšení ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu, jež se konalo dne 25. února 2008, že bude Parlamentu čtvrtletně předkládat zprávu o pokroku tohoto akčního plánu; očekává, že Komise zlepší systém výkaznictví ve spolupráci s Účetním dvorem; vyzývá Komisi, aby vzhledem ke své odpovědnosti za plnění rozpočtu vyplývající ze Smlouvy a s ohledem na dodržování zásady řádné finanční správy přijala ve spolupráci s členskými státy následující opatření týkající se společné správy strukturálních fondů:

                           a)

                           formálně se zavázat k úplnému provedení akčního plánu a souhlasit, že bude zejména:

                                       —

                                       čtvrtletně předkládat zprávy o pokroku – udávané pokud možno v kvantitativních, a nikoli kvalitativních ukazatelích v podobě přijímané Účetním dvorem – a zejména předkládat zprávy o pokroku k 31. říjnu 2008 a k 31. lednu 2009,

                                       —

                                       předkládat úplné a přesné čtvrtletní zprávy o finančních opravách a finančních prostředcích, které získala zpět, zejména prostřednictvím zpráv o pokroku k 31. říjnu 2008 a k 31. lednu 2009,

                                       —

                                       dostávat od členských států informace o finančních opravách, které provedly stažením projektů nebo získáním zpět chybně provedených plateb, zejména prostřednictvím zpráv o pokroku k 31. říjnu 2008 a k 31. lednu 2009 o ověření úplnosti a přesnosti těchto údajů ze strany Komise;

                           b)

                           přijmout další opatření, která budou do budoucna předcházet chybám, zejména zlepšením kontrol první úrovně;

               111.

               žádá Komisi, aby mu předložila hodnocení s konečnou lhůtou pro provedení tohoto akčního plánu, včetně obecného schématu kvantitativních ukazatelů a průběžných lhůt provádění;

               112.

               je toho názoru, že by se Komise měla zaměřit na spolehlivost vnitrostátních monitorovacích systémů a systémů vykazování, na pokyny pro členské státy a koordinaci účetních standardů a že by informace měly být rozděleny podle jednotlivých členských států;

               113.

               očekává, že Komise zahájí řízení pro porušení povinnosti vůči těm členským státům, které neplní povinnosti stanovené nařízeními o strukturálních fondech, finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly a interinstitucionální dohodou, a zejména vůči těm, které nepředkládají zprávy o finančních opravách a navrácených finančních prostředcích, a těm, které nepředkládají roční shrnutí v souladu s pokyny, nebo vůči těm, jejichž roční shrnutí jsou nedostatečná;

               114.

               zdůrazňuje význam pokynů Komise pro účinné plnění interinstitucionální smlouvy; je toho názoru, že tyto pokyny by měly pro začátek zahrnovat alespoň to, co je požadováno v rámci odvětvové regulace zemědělství (tj. prohlášení o věrohodnosti podepsané předsedou řídícího orgánu s přiloženou zprávou o osvědčení);

               115.

               trvá na tom, že Komise by měla zahájit postupy dočasného pozastavení vůči členským státům, které mají nedostatečné kontrolní systémy první úrovně, že by měla urychlit systém sankcí a předložit Parlamentu konkrétní plán lhůt a sankcí, který by se uplatnil při zjištění nesrovnalostí;

               116.

               trvá na tom, aby Komise předkládala přezkoumatelné zprávy o finančních opravách a navrácených finančních prostředcích (zastavení finanční podpory projektům, navrácené finanční prostředky členským státům, navrácené finanční prostředky Komisi, čisté finanční opravy, pozastavené platby) týkající se veškerých neoprávněně provedených plateb u všech fondů, u nichž budou přesně definovány všechny tyto různé kategorie finančních oprav, a příslušné doklady by měly být plně k dispozici Účetnímu dvoru; očekává, že Komise dá do jasné souvislosti navrácené finanční prostředky a rok, kdy k nesrovnalosti došlo, a že vytvoří tento systém vykazování ve spolupráci s Účetním dvorem;

               117.

               bere na vědomí prohlášení Komise, že žádná z neoprávněně vyplacených částek v roce 2006 nebude ztracena díky účinnosti kontrol ex-post; očekává, že Komise předloží Parlamentu objektivní, jasné a úplné informace týkající se její schopnosti získat zpět neoprávněně vyplacené částky podložené příslušnými důkazy;

               118.

               připomíná opatření 11N (13) s lhůtou provádění do 31. prosince 2007 a vyzývá Komisi, aby jej co nejdříve provedla;

               119.

               je znepokojen prohlášením, které Komise uvádí ve své výše uvedené zprávě o pokroku z roku 2008, že v centrálním finančním a účetním systému budou zaznamenány pouze případy vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků zahájené v roce 2008; naléhavě proto žádá Komisi, aby do centrálního finančního a účetního systému vložila údaje o kontrolním orgánu i typu chyby a aby tam zpětně vložila údaje o všech navrácených finančních prostředcích za léta 1994 až 1999 a 2000 až 2006;

               120.

               žádá Komisi, aby v tomto ohledu vypracovala posouzení účinnosti a efektivnosti víceletých systémů navracení finančních prostředků a předložila o něm zprávu v roce 2008 nebo 2009;

               121.

               očekává, že Komise předloží Parlamentu hodnocení kvality všech ročních shrnutí, která obdrží za oblast zemědělství, strukturální politiky a rybolovu; hodnocení by mělo zahrnovat rozbor podle členských států a podle oblastí politik a mělo by v něm být obsaženo stanovisko k celkové věrohodnosti i celková analýza, již lze na základě těchto údajů provést;

               122.

               lituje, že samotná Komise předkládá rozdílné informace o finančních opravách a navrácených finančních prostředcích, a očekává, že informace pro účely absolutoria budou obsahovat naprosto stejné definice finančních oprav, jaké se vyžadují u výše zmíněných čtvrtletních zpráv;

               123.

               žádá Komisi, aby v rámci přezkumu v polovině období informovala o výsledcích opatření „dohod o důvěře“ a zodpověděla základní otázku, zda mají tyto dohody přínos;

               124.

               očekává, že mu bude Komise každoročně předkládat zprávu o plnění, případně neplnění závazků ze strany členských států vyplývajících z nařízení o strukturálních fondech a z interinstitucionální dohody; vítá skutečnost, že Komise získala vnitrostátní shrnutí odvětvových auditů, jak to požaduje revidovaná interinstitucionální dohoda a revidované finanční nařízení; odsuzuje však skutečnost, že ne všechny členské státy tuto povinnost splnily; naléhavě vyzývá Komisi, aby co nejrychleji zahájila řízení pro porušení povinnosti vůči těm členským státům, které vnitrostátní shrnutí odvětvových auditů nepředložily;

               125.

               pro účely udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007 žádá od Komise, aby předložila údaje na hotovostním i akruálním základě a přitom zřetelně vyznačila, zda se jedná o roční či víceleté údaje, a jasně vysvětlila povahu finančních oprav: paušální sazby finančních oprav (v případě slabosti systému), navrácení finančních prostředků od konečných příjemců, případné zlepšení systému ABAC, a očekává, že informace poskytnuté pro účely absolutoria se budou řídit stejnými definicemi finančních oprav, jaké se vyžadují pro jiné zprávy o finančních opravách vydávané v průběhu roku;

               126.

               vyzývá Komisi, aby poté, co bude ukončen poslední projekt spadající do rozpočtového procesu pro rok 2006, informovala Parlament o celkové výši částek, které byly získány zpět, a o případných ztrátách a jejich důvodech;

               127.

               se znepokojením bere na vědomí podstatné snížení objemu plateb v některých členských státech z bývalé EU-15, což vedlo k významnému nárůstu nesplacených závazků;

               128.

               připomíná Komisi, že kvalita auditních systémů značně ovlivňuje hodnocení projektů, z čehož plyne, že přísná regulace kvality postupů finančních kontrol bude v budoucnu obzvláště důležitá;

               129.

               vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že stejně jako v roce 2005 objem nesplacených rozpočtových závazků nadále rostl a že tato skutečnost, spolu se změnou pravidla „n + 2“ na pravidlo „n + 3“, kterou mají některé členské státy uplatnit v období 2007–2013, může ještě více zkomplikovat současnou situaci, což povede k tomu, že konečný příjemce obdrží prostředky později a rámec ročního rozpočtu a časové lhůty se budou dodržovat stále méně a méně;

               130.

               sdílí názor Účetního dvora, že kontrolní systémy členských států je nezbytné zefektivnit v rané fázi tak, aby bylo možné předcházet chybám v počátečních fázích projektů, a je toho názoru, že pro úředníky na vnitrostátní úrovni, kteří se zabývají hodnocením a analýzou projektů, je zapotřebí zajistit důkladné školení, jež by bylo zaměřeno rovněž na potřebnou rychlost při využívání strukturálních fondů;

               131.

               bere na vědomí doporučení Komise adresované členským státům, aby začaly s okamžitou platností využívat zjednodušené postupy stanovené v nových předpisech o strukturálních fondech pro období 2007–2013 (14), např. aby v rámci Evropského sociálního fondu používaly paušální částky pro nepřímé náklady, které by však měly být pokud možno co nejnižší a vyjádřené co nejzevrubněji, a přikládá tomuto doporučení prvořadý význam;

               132.

               považuje za zásadní, aby se trendy strukturálních politik měřily na základě vypovídajících, srovnatelných a pokud možno souhrnných ukazatelů a cílů, což by umožnilo vyhnout se zobecňujícím a vágním hodnocením, která se provádějí příliš pozdě, než aby mohla vést k provedení úprav;

         Vnitřní politiky

               133.

               se znepokojením bere na vědomí, že audit Účetního dvora ve vztahu k vnitřní politice obecně znovu odhalil dvě závažné slabiny, na jedné straně „významnou míru chyb v platbách příjemcům“ a na druhé straně v dozorčích a kontrolních systémech Komise, které „nedostatečně zmírňují přirozené riziko proplácení nadhodnocených nákladů“ (výroční zpráva, závěry, bod 7.30);

               134.

               dále připomíná, že stejně jako v uplynulých letech poukazoval Účetní dvůr na přetrvávající prodlení Komise ve vyplácení plateb příjemcům;

               135.

               hluboce lituje kritického hodnocení Účetního dvora v této oblasti, která je pod přímou finanční správou Komise, a naléhavě žádá Komisi, aby podnikla kroky nezbytné k tomu, aby se v příštím roce nevyskytlo tolik chyb;

               136.

               domnívá se, že zjednodušení pravidel výpočtu požadovaných výdajů je nezbytným krokem ke zlepšení situace a žádá Komisi, aby pokračovala ve své snaze zavést co nejsnadnější pravidla pro příjemce v rámci programů;

               137.

               zdůrazňuje, že Komise musí dodržovat ustanovení finančního nařízení týkající se lhůt pro výdajové operace a žádá Komisi, aby podnikla zásadní opatření a vyhnula se dalšímu prodlení v platbách;

               138.

               vítá možnost vykázat nepřímé náklady pro účely grantů na paušálním základě, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (15);

               139.

               vyzývá členské státy, aby ve spolupráci s Komisí zlepšily své dozorčí a kontrolní systémy, které budou využity u nákladů vykazovaných příjemci;

               140.

               sdílí názor Účetního dvora, že je nutno zdokonalit finanční řízení vnitřních politik, vyvinout úsilí ke zjednodušení pravidel týkajících se provádění programů, a to využíváním financování prostřednictvím paušálních částek a přechodem na systém financování, jenž je založen na dosažených výsledcích;

               141.

               poukazuje na to, že rok 2006 byl Evropským rokem mobility pracovníků, což sice umožnilo – přes jeho nízký rozpočet – odhalit některé překážky stojící v cestě volnému pohybu, ale prozatím nevedlo ke skutečným změnám;

               142.

               oceňuje investice, jež byly vloženy do systému nabídky pracovních míst EURES, který byl zaveden v roce 2006 a již prokázal svůj přínos k opravdové mobilitě a volnému pohybu na evropském pracovním trhu; konstatuje, že i přes tuto investici se objevila celá řada jazykových bariér, což vede k závěru, že vyhovujícím řešením by bylo zvolit jazykový přístup podobný tomu, který je uplatňován u studentů v rámci evropských programů mobility;

         Doprava a cestovní ruch

               143.

               bere na vědomí, že do rozpočtu na rok 2006, jak byl v konečné podobě přijat a pozměněn v průběhu roku, bylo začleněno na dopravní politiky celkem 963,8 milionu EUR prostředků na závazky a prostředky na platby byly k dispozici ve výši 891,4 milionu EUR; bere dále na vědomí, že z těchto částek:

                           —

                           bylo na projekty transevropských sítí pro dopravu (TEN-T) k dispozici 699,8 milionu EUR v prostředcích na závazky a 684 milionu EUR v prostředcích na platby,

                           —

                           na bezpečnost dopravy bylo k dispozici 18,1 milionu EUR v prostředcích na závazky a 19,1 milionu EUR v prostředcích na platby,

                           —

                           na program Marco Polo bylo k dispozici 36 milionu EUR v prostředcích na závazky a 11,7 milionu EUR v prostředcích na platby,

                           —

                           na pilotní projekt na bezpečnost silniční nákladní dopravy bylo k dispozici 5,5 milionu EUR v prostředcích na závazky a na platby a prostředky na platby byly sníženy na 0,15 milionu EUR prostřednictvím globálního převodu;

               144.

               vítá pokračující vysokou úroveň využívání prostředků na závazky i na platby na projekty TEN-T, které dosahují téměř 100 %, a vyzývá členské státy, aby zajistily, že bude k dispozici přiměřené financování z vnitrostátních rozpočtů, které by odpovídalo těmto závazkům Společenství;

               145.

               bere se znepokojením na vědomí nízkou úroveň využití prostředků na závazky na dopravní bezpečnost (34 %), na niž byla v roce 2007 přenesena většina částky původně k dispozici v roce 2006, a nízkou úroveň využití prostředků na platby na program Marco Polo (44,8 %) a je zejména znepokojen velmi nízkou úrovní využití prostředků na platby na pilotní projekt na bezpečnost silničního sektoru TEN-T (29,6 %), což bylo částečně způsobeno pozdním podepsáním smluv a následným pozdním zahájením pilotního projektu; vyzývá proto Komisi, aby v budoucnu zahajovala výzvu k předkládání návrhů a nabídek co nejdříve, aby bylo možno prostředky na závazky a platby plně využít;

               146.

               vyzývá Komisi a rozpočtový orgán, aby zajistily, že při přijetí rozpočtu na pilotní projekty bude dosaženo řádné rovnováhy mezi částkami určenými na prostředky na závazky a na platby a že tato rovnováha bude odrážet skutečnost, že doba potřebná na dovedení projektu do stadia platby je obvykle delší než jeden rozpočtový rok;

               147.

               bere s uspokojením na vědomí, že analýza Účetního dvora týkající se provádění vnitřních kontrolních standardů ohledně legálnosti a správnosti uskutečněných operací ukazuje, že kontroly provedené generálním ředitelstvím pro energetiku a dopravu splňují požadavky v oblasti analýzy a řízení rizik, informací o řízení, nesprávností ve výkaznictví a dohledu; vyzývá však generální ředitelství pro energetiku a dopravu, aby ve své ex-ante revizi prohlášení o nákladech, které obdrží od příjemců financování, používalo analýzu typu a úrovně chyb a vytvořilo kontrolní strategii založenou na rizicích;

         Vnitřní trh a ochrana spotřebitelů

               148.

               vítá skutečnost, že výroční zpráva Účetního dvora neobsahuje žádné kritické připomínky k politice vnitřního trhu, celní politice a politice ochrany spotřebitelů;

               149.

               domnívá se, že míra plnění rozpočtové položky 12 02 01 v oblasti politiky vnitřního trhu ve výši 85 % vyžaduje zlepšení, s ohledem na prohlášení Komise, podle kterého míra plnění vyplývá z navýšení prostředků na závazky o 1,05 milionů EUR, které přidal rozpočtový orgán během rozpočtového procesu a s nimiž se při rozpočtovém plánování nepočítalo; uznává však úsilí o zlepšení rozpočtového plánování, jak dokazuje míra plnění téměř 100 % v roce 2007;

               150.

               domnívá se, že míra plnění rozpočtové položky 14 02 01 v oblasti celní politiky ve výši 48 % je velmi nízká, což je podle Komise následek změny politiky v nabídkovém řízení, které se odklání od udělování oddělených smluv směrem k provádění dlouhodobých rámcových smluv; oceňuje tedy, že se míra plnění zvýšila v roce 2007 na 83 %, což ukazuje na pozitivní výsledky, které tato změna politiky přinesla, nicméně je třeba, aby zlepšování dále pokračovalo;

               151.

               vítá míru plnění rozpočtové položky 17 02 01 v oblasti politiky ochrany spotřebitele ve výši 96 %.

         Občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci

               152.

               vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v míře plnění rozpočtových plateb v oblasti svobody, bezpečnosti a spravedlnosti (86,3 % v porovnání se 79,8 % v roce 2005); vyzývá generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, aby v tomto úsilí nadále pokračovalo, avšak vyjadřuje politování nad poměrně nízkou mírou plnění závazků (94,5 % v porovnání s 97,7 % v roce 2005); dále generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost vyzývá, aby se v roce 2007 pokusilo plnit závazky a platby v co nejvyšší možné míře navzdory prodlevám v legislativních postupech pro vytvoření příslušných fondů;

               153.

               bere na vědomí připomínky, které Účetní dvůr uvedl ve své zvláštní zprávě č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky v období 2000–2004; vyzývá Komisi, aby tyto připomínky zohlednila, a to zejména při využívání Evropského fondu pro uprchlíky (ERF III) a dalších fondů vytvořených v roce 2007;

         Práva žen a rovnost pohlaví

               154.

               připomíná Komisi, že podle čl. 3 odst. 2 Smlouvy o ES je podpora rovnosti pohlaví základním cílem Společenství a měla by být zohledněna ve všech činnostech Společenství; dále zdůrazňuje, že Komise musí zajistit, aby se k rovnosti pohlaví přihlíželo při plnění rozpočtu a aby veškeré činnosti byly posuzovány z hlediska rozdílného dopadu na muže a ženy;

               155.

               s politováním konstatuje, že dosud nebyl zaveden postup sestavování rozpočtu s ohledem na rovnost pohlaví; proto opětovně vznáší svůj požadavek, aby se hledisko rovnosti pohlaví skutečně zohledňovalo při rozpočtovém plánování a financování programů Společenství;

               156.

               konstatuje, že program Daphne vykazuje trvale nízkou míru využití prostředků, a naléhavě vyzývá Komisi, aby podnikla nezbytné kroky, které povedou ke zlepšení situace a zabrání rušení prostředků určených na výdaje;

               157.

               domnívá se, že by měla být věnována větší pozornost prosazování účasti žen na znalostní společnosti a pracovním trhu, a tedy i na kvalitní odborné přípravě, stejně jako zaměstnávání žen v oblasti informačních a komunikačních technologií;

         Výzkum a vývoj

               158.

               vítá rychlé a jasné kroky v oblasti výzkumu po udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005 s cílem odstranit uvedené nedostatky; uvědomuje si, že výsledky budou viditelné poprvé až v roce n + 2;

               159.

               vítá zlepšení v oblasti kontrolní strategie Komise a zvýšený počet následných finančních auditů prováděných v kontextu šestého rámcového programu v roce 2006;

               160.

               všímá si však, že Účetní dvůr stejně jako v minulých letech poukazoval na závažné chyby v oblasti politiky a žádá Komisi, aby pokračovala ve své práci a příští rok dosáhla skutečného snížení míry chybovosti;

         Životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin

               161.

               považuje celkové míry plnění rozpočtových okruhů vyčleněných pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin za uspokojivé;

               162.

               zdůrazňuje zejména, že provádění programu LIFE III, který představuje 58 % provozního rozpočtu oblasti politiky „Životní prostředí“, dosáhlo míry využití prostředků na závazky vyšší než 98,7 %;

               163.

               poukazuje však na to, že využití některých prostředků na závazky, jako jsou některé aspekty činností Společenství v oblasti civilní ochrany a znečištění moří, se zdá být problematické, především kvůli špatné kvalitě předkládaných návrhů a nabídek a kvůli některým omezením vycházejícím z právního základu, jako je omezení maximálního finančního příspěvku Společenství;

               164.

               zdůrazňuje celkovou míru využití prostředků na platby v oblasti životního prostředí ve výši 85,76 %, což představuje významné zvýšení oproti roku 2005 (78,39 %);

               165.

               poznamenává, že míra využití prostředků na platby v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti potravin je poměrně nízká, zejména kvůli obtížnému plánování potřeb prostředků na platby a částečně kvůli tomu, že některé prostředky nejsou diferencované, a významný podíl plateb se tak uskutečňuje až jeden rok po přijetí závazků; uznává, že Komise částečně závisí na tom, jak rychle příjemci a smluvní partneři předkládají vyúčtování, a že jsou částky konečných plateb na projekty často nižší, než se zpočátku předpokládalo;

               166.

               vyzývá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí zlepšit administrativní postupy, jež mají dopad na využití prostředků na závazky a na platby;

         Kultura a vzdělávání

               167.

               se znepokojením konstatuje, že audit smluv v oblasti vzdělávání a kultury vedl k úpravě ve výši 12,3 % ve prospěch Komise, což ponechává otevřenou otázku nezpůsobilosti prostředků proplacených v projektech, které nebyly předmětem auditu;

               168.

               bere na vědomí, že přestože bylo od roku 2005 v oblasti kultury a vzdělávací politiky dosaženo pokroku díky poslední sérii auditů, která přinesla další informace, nástroje k provádění auditu a dohledu nad vnitrostátními agenturami se však nezměnily a generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) muselo připustit, že existuje mnoho slabin;

               169.

               lituje skutečnosti, že Účetní dvůr zjistil prodlení Komise v provádění plateb příjemcům a že GŘ EAC nemělo o zpoždění plateb spolehlivé informace;

               170.

               se znepokojením konstatuje, že podle výroční zprávy Účetního dvora „Komise neplní požadavek finančního nařízení, aby prověřovala systémy řízení a kontroly národních agentur předtím, než je pověří provedením opatření Společenství“ (příloha, bod 7.1);

               171.

               s velkým znepokojením konstatuje, že u programu E-Learning představují průměrné administrativní náklady na jednu úspěšnou žádost 22 000 EUR, zatímco průměrná výše grantu tohoto programu činí 4 931 EUR; žádá Komisi, aby vysvětlila značnou nevyváženost mezi oběma údaji a přijala potřebná opatření na snížení tohoto značného rozdílu;

               172.

               konstatuje, že podle výroční zprávy o činnosti GŘ EAC Komise provádí několik akčních plánů (minimálně šest), aby napravila své slabiny v oblasti řízení, lituje však, že stávající situace ve vztahu k akčním plánům není jasná; lituje skutečnosti, že během slyšení, které předcházelo udělení tohoto absolutoria, nebyly poskytnuty konkrétní odpovědi;

               173.

               žádá Komisi, aby předložila parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu kompletní a aktuální seznam národních agentur a stav analýzy prohlášení o věrohodnosti, která tyto agentury předložily, a naléhavě žádá Komisi, aby zlepšila rozsah, kvalitu a následná opatření v systému auditů vnitrostátních agentur v oblasti vzdělávání a kultury;

               174.

               bere na vědomí opakované doporučení Účetního dvora, že by „měly pokračovat snahy o zjednodušení pravidel upravujících tyto programy všude, kde je to možné, s větší mírou využívání paušálního financování a přechodem na systém financování založený na výsledcích“; žádá proto o další zjednodušení a širší používání ujednání o paušálním financování;

               175.

               vítá doporučení, které dal Účetní dvůr Komisi a v němž navrhuje, aby bylo v souladu s finančním nařízením více využíváno financování jednorázovými a paušálními částkami s cílem usnadnit poskytování grantů;

               176.

               konstatuje, že přibližně 70 % rozpočtu v oblasti vzdělávání a kultury spravují národní agentury; se znepokojením konstatuje, že v roce 2006 byly v několika případech ve správě prostředků odhaleny závažné systémové slabiny; uznává zároveň, že Komise přijala opatření na posílení kontrolního rámce; očekává, že před zahájením postupu udělování absolutoria za rok 2007 podá Komise zprávu o výsledcích přijatých opatření;

               177.

               sdílí názor, že pokud mají národní agentury spolehlivě fungovat, je třeba, aby byly členské státy lépe informovány o svých povinnostech; doufá, že nová „prohlášení o věrohodnosti“ vydávaná národními orgány zlepší postupy členských států při provádění kontroly a auditu národních agentur;

               178.

               vyzývá Komisi, aby vydala přísné pokyny k transparentnosti postupů předkládání žádostí a výběru víceletých programů; předpokládá, že Komise bude spolu s výkonnými agenturami a národními agenturami dále zlepšovat komunikaci s uchazeči a příjemci;

               179.

               je znepokojen nedostatky v dostupnosti údajů o určitých aspektech provádění víceletých programů; žádá především, aby Komise podrobně informovala o rozsahu opožděných plateb příjemcům; podporuje nové šetření z vlastního podnětu, které v této souvislosti provedl veřejný ochránce práv; konstatuje, že v roce 2007 bylo 23 % plateb vyplaceno pozdě; bere na vědomí, že Komise v současné době provádí revizi definice pozdní platby, a očekává další informace v tomto směru;

               180.

               bere v úvahu zvýšenou snahu, kterou Komise vyvíjí, aby zlepšila svou schopnost naslouchat zájmům občanů prostřednictvím svých komunikačních nástrojů; vybízí generální ředitelství pro komunikaci, aby pro svá opatření zaměřená na občanskou společnost lépe využilo zjednodušené mechanismy financování, jak to plánuje generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu v programu Evropa pro občany;

         Vnější činnost

               181.

               naléhavě vyzývá Komisi, aby poskytla definici „nevládní organizace“, která se nebude zaměřovat jen na právní hlediska, ale i na způsob, jak je zajištěno nevládní financování těchto organizací;

               182.

               připomíná, že finanční prostředky vynaložené na vnější činnost v roce 2006 dosáhly výše 5,867 miliard EUR a v platbách odpovídaly celkem 5,186 miliardám EUR; s obavami bere na vědomí zjištění Účetního dvora uvedená ve výroční zprávě:

                           —

                           v testovaném vzorku byla odhalena vysoká míra chyb na úrovni prováděcích organizací,

                           —

                           přetrvává slabost dozorčích a kontrolních systémů určených k zajištění zákonnosti a správnosti na úrovni organizací provádějících projekty,

                           —

                           mezi nejvíce ohrožené oblasti opět náležely postupy zadávání veřejných zakázek, způsobilost výdajů na úrovni projektů a nedostatečné podklady;

               183.

               lituje, že pokud jde o výroční zprávu o činnosti GŘ AIDCO, Účetní dvůr zdůrazňuje, že „v rozporu se zjištěními Účetního dvora není ve výroční zprávě o činnosti a prohlášení Úřadu pro spoluprácí Europe Aid dostatečně zohledněn značný výskyt chyb a nedostatky v systémech dohledu a kontroly, jejichž cílem je zajišťovat legalitu a správnost operací na úrovni prováděcích organizací v oblasti vnějších akcí“ (bod 2.17 a tabulka 2.1 výroční zprávy o činnosti);

               184.

               rovněž s politováním konstatuje, že v analýze ročních plánů řízení některých generálních ředitelství se opět nepočítá s vnějšími auditory projektů, ani s konkrétními riziky spojenými s různými kategoriemi prováděcích organizací (nevládních organizací, mezinárodních organizací, vládních institucí) a metod financování (grant, rozpočtová podpora, svěřenecký fond) (bod 8.28 výroční zprávy);

               185.

               s obavami konstatuje, že výše uvedená zjištění Účetního dvora jsou stejná jako ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2005, tj. nesoudržnost údajů o vnějších auditech předložených ústředí, nedostatečná centralizace těchto informací s cílem dospět k závěrům a nedostatečný monitoring; žádá proto Komisi, aby na tato zjištění urychleně reagovala;

               186.

               lituje rovněž, že podle výroční zprávy Účetního dvora „Oddělení interního auditu (IAC), v současnosti neprovádí celkové roční posouzení stavu vnitřní kontroly v EuropeAid a GŘ ECHO... navzdory skutečnosti, že v roce 2006 byla v oddělení interního auditu vytvořena další dvě pracovní místa, nezdá se, že by při současném stavu zaměstnanců bylo možné zajistit v navrhovaném tříletém cyklu plné pokrytí auditů, jak jsou uvedeny v posouzení potřeb auditů v Europe-Aid“ (bod 8.30 výroční zprávy);

               187.

               žádá Komisi, aby vypracovala souhrnné roční posouzení stavu vnitřní kontroly v GŘ AIDCO a zhodnotila, zda je k provedení tohoto úkolu zapotřebí vytvoření dalších pracovních míst v rámci služby IAC;

               188.

               bere na vědomí situaci, kterou kritizuje Účetní dvůr v oblasti kontrol ex-post Komise (body 8.23 a 8.33 výroční zprávy), a žádá Komisi, aby pravidelně informovala Výbor pro rozpočtovou kontrolu, jaké kroky hodlá Komise přijmout k nápravě této situace

               189.

               žádá Komisi, aby dále vylepšila posouzení rizik GŘ AIDCO tím, že zohlední zjištění auditorů na úrovni projektů, a tím, že odliší různé typy prováděcích organizací a metod financování;

               190.

               žádá GŘ AIDCO, aby zkvalitnilo rozsah svých vnějších auditů tak, aby se vztahovaly na veškeré známé rizikové oblasti, včetně ověřování souladu s požadavky Komise týkajícími se zadávání veřejných zakázek a způsobilosti výdajů;

               191.

               zdůrazňuje, že v období let 2000 až 2006 vzrostly příspěvky EU do rozpočtu OSN o 700 % (z 200 milionů EUR v roce 2000 na 1,4 miliardy EUR v roce 2007); nechápe nedostatky v monitorování finančních prostředků převedených mezinárodním svěřeneckým fondům ze strany Komise;

               192.

               v této souvislosti vyjadřuje své znepokojení nad nedostatkem základních informací, které příslušný orgán pro udělení absolutoria potřebuje k vypracování řádného absolutoria za využívání finančních prostředků v rámci vnější činnosti;

               193.

               trvá na potřebě co nejrychleji vytvořit harmonizovaný informační systém s cílem poskytnout především orgánu příslušnému pro udělení absolutoria, ale i veřejnosti, zcela transparentní databázi obsahující úplný přehled projektů financovaných EU ve světě a konečných příjemců těchto finančních prostředků; domnívá se, že tyto informace by měly být pokud možno získávány z databáze společného informačního systému Relex (CRIS);

               194.

               připomíná, že podle finančního nařízení by od května 2007 měla být Komise schopna okamžitě ověřit totožnost konečného příjemce i prováděcích subjektů u všech projektů financovaných nebo spolufinancovaných z prostředků EU;

               195.

               domnívá se, že by měla být posílena viditelnost, politické vedení a možnost kontroly mezinárodních svěřeneckých fondů (v nichž je hlavním poskytovatelem pomoci EU) ze strany Komise, aniž by se tím omezila účinnost akcí v této oblasti;

               196.

               žádá Komisi, aby mu předložila plán na přijetí větší odpovědnosti EU za své vnější činnosti;

               197.

               vyjadřuje znepokojení nad situací, kdy ve dvou případech, kdy Parlament požádal o seznam projektů financovaných z prostředků EU, trvalo Komisi 2 ½ měsíce, než dodala seznam projektů financovaných v rámci CARDS (Pomoc Společenství pro rekonstrukci, rozvoj a stabilitu na Balkáně), a 13 měsíců, než poskytla základní informace o projektech spolufinancovaných z prostředků EU v Iráku; trvá na okamžité nápravě této situace u všech finančních prostředků řízených v rámci vnější činnosti;

               198.

               naléhavě vyzývá Komisi, aby se zcela vážně zabývala řešením zjištěných nedostatků týkajících se zadávání veřejných zakázek a způsobilosti výdajů, přičemž hluboce lituje kritického hodnocení Účetního dvora v této oblasti, jež se nachází pod přímou finanční správou Komise;

               199.

               souhlasí s Účetním dvorem, že Komise by měla předávat informace o veškerých auditech projektů do společného informačního systému Relex (CRIS) a že by tyto informace měly být lépe propojeny s informacemi o řízení projektu; rovněž žádá ústředí EuropeAid, aby přezkoumalo finanční informace, které poskytují delegace s cílem zajistit jejich úplnost a soudržnost;

               200.

               žádá Komisi, aby zlepšila transparentnost a přístup k dokumentaci týkající se projektů řízených agenturami OSN a aby pokračovala ve vypracovávání jasných pokynů a postupů v rámci finanční a správní rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Organizací spojených národů (FAFA), která stanoví rámec řízení finančních prostředků, které Komise poskytla OSN;

               201.

               žádá Komisi, aby informovala Parlament o kontrolách provedených na základě finanční a správní rámcové dohody (FAFA);

               202.

               oceňuje výsledky auditu provádění nástrojů Phare a ISPA v Bulharsku a Rumunsku a programu podpory pro Turecko, kde bylo zjištěno jen malé množství nedostatků; bere na vědomí chyby a nedostatky odhalené v souvislosti s prováděním nástroje SAPARD v Bulharsku a Rumunsku; žádá Komisi, aby nadále spolupracovala s orgány obou zemí a zajistila, že budou splněny veškeré požadavky na zadávání veřejných zakázek a řádnou finanční správu a že bude zajištěna věrohodnost správnosti, zákonnosti a způsobilosti požadavků na podporu ze strany Společenství;

               203.

               bere na vědomí hodnocení Účetního dvora, že propojení vnitrostátních dozorčích systémů s decentralizovanými prováděcími systémy (DIS) Bulharska, Rumunska a Turecka zůstává i nadále nedostačující;

               204.

               znovu opakuje své znepokojení nad zdržením při schvalování rozšířeného systému decentralizovaného provádění (EDIS) v Bulharsku a naléhavě vyzývá Komisi a bulharské orgány, aby posílily svou spolupráci a úsilí ve snaze zajistit, aby byly k dispozici řádné řídící a kontrolní mechanismy stejně jako správní kapacity, které by umožnily účinné fungování EDIS;

               205.

               podporuje doporučení Účetního dvora, aby Komise úzce sledovala účinné fungování vnitrostátních dozorčích a kontrolních systémů, zejména pak přípravu a řízení veřejných soutěží v Turecku, zadávání veřejných zakázek v rámci EDIS v Bulharsku a Rumunsku a včasné plnění vnitrostátního spolufinancování; zdůrazňuje, že je zapotřebí posílit administrativní kapacity členských států, které v nedávné době přistoupily, a těch zemí, o jejichž přistoupení se jedná;

               206.

               je potěšen hodnocením Účetního dvora, že v návaznosti na zvláštní zprávu Účetního dvora o programu partnerství z roku 2003 zavedla Komise několik nápravných opatření; vyzývá Komisi, aby více motivovala vlády zemí přijímajících pomoc k využívání výsledků uskutečněných projektů v návaznosti na své reformní snahy; podporuje doporučení Účetního dvora, aby Komise omezila detailnost smluv o partnerství, a umožnila tak větší pružnost při řízení projektů;

               207.

               bere na vědomí závěry Účetního dvora týkající se legality a správnosti operací vztahujících se k oblasti vnějších vztahů a s nimi souvisejících dozorčích a kontrolních systémů; žádá Komisi, aby podnikla veškeré kroky nutné ke zlepšení systému a aby zajistila odstranění nesrovnalostí zjištěných na úrovni organizací, které projekty ve třetích zemích provádějí;

               208.

               vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu zprávu o tom, co přesně bylo učiněno pro zlepšení situace iráckých uprchlíků a vysídlených osob;

               209.

               zdůrazňuje svou obavu týkající se pomoci poskytované Afghánistánu a žádá Komisi, aby předložila Parlamentu zprávu o současném stavu využití finančních prostředků EU vyčleněných pro Afghánistán a vyjádřila se k vyhoštění úřadujícího zástupce EU ze země na základě obvinění ze styků s afghánským hnutím Taliban;

               210.

               očekává, že mu bude každoročně předložena zpráva o smlouvách o plnění rozpočtu, roční seznam projektů a jejich umístění i seznam konečných příjemců; domnívá se, že zpravodaj EP pro udělení absolutoria by měl mít přístup k informacím, které jsou z důvodu bezpečnosti považovány za důvěrné; vítá závazek Komise znovu projednat příslušné dohody o svěřeneckých fondech s Organizací spojených národů s cílem dosáhnout společných pokynů pro vykazování a informování o konečných příjemcích; vítá rovněž závazek Komise k pořádání každoročních setkání Parlamentu s představiteli OSN odpovědnými za řízení svěřeneckých fondů zahrnujících více dárců a domnívá se, že by se tak mohl vytvořit rámec, v němž by OSN poskytovala další informace o finančních prostředcích EU;

         Humanitární pomoc a rozvoj

               211.

               lituje, že hodnocení vnitřních auditů v GŘ ECHO Účetním dvorem je pouze „zčásti uspokojivé“ (Příloha 8.2 výroční zprávy);

               212.

               plně podporuje závěry Účetního dvora ve výroční zprávě, které se týkají GŘ ECHO: „GŘ ECHO by mělo vyjasnit pravidla způsobilosti výdajů s cílem zabránit jejich různému výkladu a měla by se přezkoumat rovnováha mezi audity v ústředí GŘ ECHO a audity na místě u prováděcích partnerů, aby bylo možné získat lepší představu o skutečných výdajích na projekt“ (body 8.11 a 8.18 výroční zprávy);

               213.

               lituje zjištění v bodu 2.1 výroční zprávy o činnosti generálního ředitelství pro rozvoj (GŘ DEV), v němž se uvádí, že „zajištění soudržnosti politik Společenství, které mají dopad na rozvojové země, je zdrojem významného rizika. Toto riziko se týká zejména obchodu a konkrétně jednání o dohodě o hospodářském partnerství (EPA). Jedná se o zásadní rozměr rozvojové politiky, ale kapacita v této oblasti je soustředěna v GŘ pro obchod. Toto riziko přetrvává i navzdory posílení a soustředění odpovědností souvisejících s obchodem po reorganizaci DEV v červenci 2006;

               214.

               žádá Komisi, aby předložila Výboru pro rozpočtovou kontrolu svou představu o tom, jak danou situaci řešit, a návrhy opatření pro rok 2008 na zlepšení fungování vnitřního systému kontroly v GŘ DEV s ohledem na úroveň zavedení norem vnitřní kontroly;

         Evropsko-středomořské partnerství

               215.

               s uspokojením konstatuje, že podle zvláštní zprávy Účetního dvora č. 5/2006 ohledně programu MEDA se „řízení programu MEDA Komisí od počátečních let zřetelně zlepšilo a lze je považovat za uspokojivé“;

               216.

               konstatuje dále, že podle závěrů Účetního dvora sehrály delegace Komise díky převedení pravomocí významnou úlohu při provádění programu tím, že pomohly partnerským zemím s procedurálními aspekty veřejných zakázek;

               217.

               žádá Komisi, aby pravidelně informovala Parlament o kontrolách a inspekcích prováděných na místě a jmenovitě udávala očividné případy podezření z podvodů nebo jiného nepoctivého jednání ve finanční oblasti v průběhu posledního roku provádění programu MEDA;

               218.

               se zájmem očekává větší zviditelnění činností financovaných EU prostřednictvím mezinárodních svěřeneckých fondů, zejména s ohledem na skutečnost, že z rozpočtu EU byla převedena více než 1 miliarda EUR do fondů OSN a Světové banky; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila, že dojde k posílení politického vedení, ke zviditelnění a lepší kontrole využívání fondů;

               219.

               vyzývá Komisi, aby pravidelně předkládala Parlamentu konkrétní opatření na další zvýšení odpovědnosti EU za její vlastní vnější vztahy v jejich zeměpisném kontextu, v souladu se zásadami výkonnosti, odpovědnosti a viditelnosti;

               220.

               vyzývá Komisi, aby účinně a rychle informovala Parlament o využívání finančních prostředků EU prostřednictvím mezinárodních svěřeneckých fondů pro Irák; vyzývá Komisi, aby své informace aktualizovala a konkretizovala a navrhla systém, který umožní Parlamentu pochopit jasným a průhledným způsobem, co přesně bylo ve světě spolufinancováno z prostředků EU prostřednictvím mezinárodních svěřeneckých fondů;

               221.

               vítá významný nárůst míry plnění položek závazků a položek plateb u předvstupní strategie za rok 2006 ve srovnání s rokem 2005;

         Rozvoj

               222.

               blahopřeje Komisi k její iniciativě zaměřené na zlepšení podávání zpráv o účinku opatření v oblasti rozvojové politiky určených k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; je přesvědčen, že toto skutečně přispěje ke zlepšení odpovědnosti v této oblasti; s radostí očekává podrobnosti hodnocení pilotní fáze započaté v roce 2007;

               223.

               poukazuje na to, že Komise schválila, aby 20 % finančních prostředků v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci bylo přiděleno na základní a střední vzdělávání a základní zdravotní péči; s radostí očekává podrobnosti o plnění tohoto orientačního ukazatele v roce 2007;

               224.

               vítá iniciativu Komise vyvinout strukturovaný přístup na podporu nejvyšších kontrolních úřadů v zemích, které dostávají rozpočtovou podporu; konstatuje nicméně, že bez posílení parlamentních orgánů rozpočtové kontroly, jak stanoví čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (16), není možné dosáhnout na úrovni partnerských zemí demokratické odpovědnosti;

               225.

               konstatuje, že v roce 2006 bylo 91 % podpory z rozpočtu Společenství poskytnuto formou podpory pro jednotlivá odvětví, což je cílenější způsob poskytování podpory než přidělení obecného rozpočtu, a přináší tedy nižší rizika; vznáší pochybnosti ohledně „dynamického výkladu“ Komise, pokud jde o výběrová kritéria pro rozpočtovou podporu, tento výklad podle Účetního dvora zvyšuje riziko; domnívá se, že rozpočtová podpora by měla být poskytována pouze v zemích, které již splňují minimální normy pro věrohodnou správu veřejných financí;

               226.

               vyzývá Komisi, aby zlepšila transparentnost a přístup k dokumentům týkajícím se činností v oblasti podpory z rozpočtu Společenství, a to zejména tím, že uzavře se zeměmi, které jsou příjemci podpory, dohody podobné finanční a administrativní rámcové dohodě (FAFA), která vymezuje rámec řízení finančních příspěvků poskytovaných Komisí OSN;

               227.

               blahopřeje Komisi k tomu, že v roce 2006 snížila o 39 % úroveň neprovedených plateb závazků (RAL), které patří k závazkům úřadu EuropeAid z období před rokem 2001; žádá, aby byl pravidelně informován o změnách objemu běžných i mimořádných RAL;

               228.

               bere na vědomí kritiku projektů technické pomoci Komise obsaženou ve zvláštní zprávě Účetního dvora č. 6/2007; dále bere na vědomí, že Komise se těmito otázkami bude zabývat ve své „strategii pro dosažení cílů týkajících se účinnosti pomoci EU v oblasti technické spolupráce a útvarů pro provádění projektů“, která by měla být dokončena do června 2008; se zájmem očekává, že v patřičnou dobu obdrží hodnocení výsledků provádění této strategie;

               229.

               vítá opatření, která Komise zavedla na podporu koordinace poskytování podpory v oblasti technické pomoci; zdůrazňuje důležitost sladěného přístupu, a to nejen na úrovni EU, ale i všech dárců, a s radostí očekává podrobnosti o pokrocích této iniciativy;

         Administrativní výdaje
   Agentury

               230.

               všímá si, že v roce 2006 fungovalo 24 agentur (včetně dvou výkonných) v porovnání s 16 agenturami v roce 2005; na různých místech EU přitom zastávaly široký okruh funkcí;

               231.

               všímá si, že v letech 2003, 2004 a 2005 interní auditor Komise vyjádřil ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2006 výhradu k auditům regulačních agentur: „I když IAS získala nové pracovníky pro provádění auditů regulačních agentur, souběžné zvýšení počtu agentur na současných 23 způsobilo, že IAS nadále není schopna řádně plnit své povinnosti stanovené článkem 185 finančního nařízení. Na konci roku 2006 byl ve všech agenturách prováděn audit nejméně jednou za tři roky, namísto každoročního auditu, který stanoví finanční nařízení“ (bod 3.b);

               232.

               žádá o analýzu decentralizace a jejích dopadů na pracovníky Komise; žádá Komisi, aby předložila harmonogram pro přezkum své vnitřní organizace v důsledku decentralizace;

               233.

               požaduje odborné posouzení příslušné výkonné agentury po 3 letech činnosti s cílem zhodnotit přínos výkonné agentury při provádění programu v porovnání s příslušným generálním ředitelstvím;

               234.

               všímá si zjištění Účetního dvora uvedeného v bodu 10.29 jeho výroční zprávy, podle něhož „Komise nevyplácí dotace z rozpočtu Společenství na základě dostatečně odůvodněných odhadů potřeby hotovosti jednotlivých agentur. To spolu s rozsahem přenesených prostředků vede k tomu, že agentury mají značné pokladní zůstatky (17). Účetní dvůr doporučuje, aby míra dotací placených agenturám odpovídala jejich skutečným peněžním požadavkům“;

               235.

               žádá Komisi, aby blíže sledovala peněžní bilanci agentur a aby jim uložila přísnější povinnosti, pokud jde o předkládání žádostí o platby i pečlivé odhady jejich skutečných peněžních potřeb s cílem vyhnout se zbytečným přesunům peněz a zajistit lepší odhady do budoucna;

               236.

               žádá, aby byly účty agentur subkonsolidovány;

         Politika související s budovami Společenství

               237.

               je znepokojen celkovým strukturálním deficitem za rok 2006, který znovu dosáhl značné částky 5 milionů EUR za projekty údržby a oprav všech budov ve vlastnictví Komise (včetně budovy Berlaymont); vítá majetkovou studii, kterou zadal Úřad pro infrastrukturu a logistiku – Brusel (OIB) v roce 2007 a která by měla přinést první podložený odhad rozpočtu a časového harmonogramu nutného pro nezbytné práce, které by měly zajistit co nejlepší správu investic Komise do nemovitostí;

               238.

               očekává, že Komise bude průběžně informovat příslušné výbory Parlamentu o výsledcích výše uvedené studie a o odhadech plánu, zvláště s důrazem na podrobnosti o budově Berlaymont;

               239.

               žádá Komisi, aby informovala Parlament o opatřeních v souvislosti se zvláštní zprávou Účetního dvora č. 2/2007, zejména ve vztahu k lepší spolupráci, včetně formulace společné politiky pro nemovitosti zahrnující vytvoření nástroje Společenství pro budovy a dohody o jejich financování a personálním obsazení;

               240.

               žádá Komisi, aby integrovala výsledky kontrol pracovníků a výsledky svého sdělení o politice umísťování útvarů Komise v Bruselu a Lucemburku (KOM(2007) 501), v souladu s tím revidovala potřeby prostor v nich uvedené a podala zprávu o výsledku tohoto kroku do září 2008;

               241.

               navrhuje, aby do konsolidovaných účtů Evropské unie byly zahrnuty hlavní údržbové práce na budovách;

               242.

               znovu opakuje názor, že by měla být provedena studie proveditelnosti zřízení evropského úřadu pro nemovitosti, který by byl odpovědný za stavbu a správu budov orgánů a institucí EU;

         ZÁVĚRY KE ZVLÁŠTNÍM ZPRÁVÁM ÚČETNÍHO DVORA
   Část I: Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období, strukturální fondy 2000–2006

               243.

               poukazuje na to, že Evropská rada na svém zasedání v Berlíně v březnu 1999 schválila rozdělení 195 mld. EUR (219 mld. EUR v cenách roku 2005) ze strukturálních fondů (18) na období 2000–2006 a že dalších 16 mld. EUR mělo být přiděleno na roky 2004–2006 na zhruba 200 programů v nových členských státech (19);

               244.

               poukazuje na to, že provádění programů z období 1994–1999 nabralo zpoždění, jehož důsledkem bylo mimo jiné zpoždění tvorby programů na období 2000–2006;

               245.

               obává se proto, že databáze procesů hodnocení v polovině období nemusí být dostatečně rozsáhlá na to, aby závěry, k nimž se dospělo, byly dostatečně průkazné;

               246.

               dále si všímá zjištění Účetního dvora ve zvláštních zprávách č. 7/2003 a 10/2006 o předběžném a následném hodnocení výdajů strukturálních rozpočtů, v nichž Účetní dvůr zdůraznil, že:

                           —

                           rozpočtové výdaje byly určovány maximalizací pravděpodobné absorpce prostředků,

                           —

                           předběžná hodnocení měla malý vliv na proces tvorby programů,

                           —

                           v následných hodnoceních a kontrole Komise nad nimi byly zjištěny závažné slabiny;

               247.

               zdůrazňuje, že Komise popisovala obecný cíl hodnocení v polovině období ve svém pracovním dokumentu č. 8 takto:

                           —

                           zhodnotit, zda různé formy pomoci i nadále představují vhodný prostředek k řešení problémů, s nimiž se potýká region nebo odvětví,

                           —

                           zkontrolovat, zda jsou strategické osy, priority a cíle koherentní, vhodné a nadále relevantní,

                           —

                           zhodnotit, jak velkého pokroku bylo dosaženo u těchto cílů a do jaké míry bylo těchto cílů skutečně dosaženo,

                           —

                           posoudit kvantifikační cíle, zejména míru, do jaké umožnily monitorování a hodnocení; posoudit míru, do jaké byly horizontální priority – především rovné příležitosti a životní prostředí – integrovány do forem pomoci,

                           —

                           analyzovat přiměřenost provádění a sledování a předložit výsledky ve srovnání s indikátory dohodnutými pro výkonnostní rezervu;

               248.

               vítá skutečnost, že hodnocení prokázala, že strategie přijaté členskými státy byly stále vhodné a že se zjevně zlepšila absorpce finančních prostředků; nebylo však možné zhodnotit účinnost či změřit dopad programů/projektů, neboť dostupné soubory informací byly často pokládány za nedostatečné;

               249.

               je hluboce znepokojen, že Komise popsala monitorovací systémy členských států jako slabé; proto bylo obtížné zjistit nesprávné provádění programů a projektů, následná hodnocení byla ztížena a ochrana finančních zájmů Společenství nebyla zajištěna; v oblasti strukturálních fondů byly jen za rok 2005 zjištěny nesrovnalosti v hodnotě 600 mil. EUR;

               250.

               trvá proto na tom, aby v budoucnu byla přiznána vysoká priorita zřizování účinných monitorovacích systémů v členských státech jako opatření, které bude předcházet chybám a možným podvodům;

               251.

               zdůrazňuje rovněž význam analytických hodnocení, jejichž cílem budou praktické závěry a doporučení;

               252.

               lituje, že bylo obtížné porovnávat výsledky hodnocení, neboť se od členských států nepožadovalo, aby postupovaly podle standardního modelu hodnocení; žádá proto Komisi, aby vytvořila indikátor nebo systém měřítek, která postupně zajistí lepší harmonizaci hodnotících zpráv, a tedy lepší porovnatelnost a následně i analytickou hloubku těchto zpráv;

               253.

               bere na vědomí, že pravidlo n + 2 způsobuje hojnější využívání vyčleněných prostředků; poukazuje však rovněž na to, že se tím absorpce finančních prostředků stává cílem sama o sobě;

               254.

               dále bere na vědomí, že prostředky vyhrazené na výkonnostní rezervu byly přidělovány spíše podle identifikované potřeby maximalizovat využití prostředků z EU, než na činnosti, které byly označeny jako zvlášť účinné; infrastrukturní projekty se proto staly hlavními příjemci; celkově se rozpočty odklonily od opatření proti nevyužitým finančním prostředkům;

               255.

               lituje také, že vzhledem k tomu, že byla dána přednost využití prostředků, nebyly horizontální priority – například životní prostředí a rovné příležitosti – a politické priority – například Lisabonská nebo Göteborská strategie – často brány v potaz;

               256.

               lituje, že efekty „mrtvé váhy“ (20) a nahrazování byly často ignorovány;

               257.

               sdílí názor Účetního dvora na „(…) napětí, které je nedílnou součástí plánování a správy strukturálních fondů (…)“ (21) v období 2000–2006, například:

                           —

                           napětí mezi účinným a hospodárným vynakládáním nákladů (hodnota za vynaložené prostředky) a maximalizace absorpce,

                           —

                           napětí způsobené pravidlem n + 2, které na jedné straně umožňuje dobře plánovat výdaje a na druhé straně umožňuje snadné rozdělování rezerv,

                           —

                           a napětí mezi dobře míněným hodnocením v polovině období a nedostatkem údajů;

               258.

               zároveň uznává, že se Komise zavázala vyřešit několik slabin nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (22):

                           —

                           všeobecné požadavky na hodnocení v polovině období byly nahrazeny průběžným hodnocením na základě potřeb, které posuzuje provádění programů a reaguje na změny ve vnějším prostředí;

                           —

                           vnitrostátní výkonnostní a pohotovostní rezervy nejsou povinné a

                           —

                           pravidlo n + 2 se (na omezenou dobu) změní na pravidlo n+3 pro ty členské státy, jejichž HDP na obyvatele dosahoval v letech 2001 až 2003 méně než 85 % průměru EU-25;

               259.

               žádá Komisi, aby dala členským státům k dispozici jasná pravidla na začátku programového období;

               260.

               vítá skutečnost, že výsledky hodnotících zpráv byly zohledněny při tvorbě nových právních předpisů upravujících strukturální fondy v období 2007 až 2013; lituje však, že zjištění Parlamentu budou mít po zveřejnění zvláštní zprávy Účetního dvora č. 1/2007 pouze omezenou hodnotu pro současné programové období;

               261.

               žádá proto Komisi, aby podnikla nezbytné kroky a plně zapojila Parlament do změny předpisů upravujících strukturální fondy, které hodlá předložit před začátkem příštího programového období v roce 2014;

               262.

               domnívá se, že právní předpisy upravující strukturální fondy by měly upravovat proces postupného učení, který by se měl odrážet v právních ustanoveních; toto se zdá o to důležitější vzhledem k tomu, že následné zprávy nemohou být na konci programového období dokončeny dříve, než právní předpis upravující nové rozpočtové a programové období nabude účinnosti; příslušné výbory Parlamentu by navíc měly být v různých fázích rozpočtového období pravidelně konzultovány;

               263.

               žádá Účetní dvůr a Komisi, aby informovaly Parlament o opatřeních podniknutých v reakci na jeho zjištění během procesu udělování absolutoria v roce 2006; navíc žádá Komisi, aby parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu předložila zjištění následných hodnocení za roky 2000–2006;

               264.

               žádá Účetní dvůr, aby provedl analýzu efektivnosti, účinnosti a dopadu opatření financovaných ze strukturálních fondů formou zvláštní zprávy v aktuálním čase;

         Část II: Zvláštní zpráva č. 2/2007 o výdajích orgánů na budovy

               265.

               respektuje, že dlouhodobé plánování a rozpočtové odhady jsou v oboru výstavby obtížné vzhledem k tomu, že o rozpočtovém určení prostředků se rozhoduje každý rok, a vzhledem k tomu, že klíčová politická rozhodnutí, která mají velký vliv na potřeby kancelářských prostor, například jejich rozšíření, se nedají přesně předvídat; kromě toho provádění rozhodnutí ve stavebnictví musí být činěna se značným předstihem; navrhuje, aby do konsolidovaných účtů Unie byly zahrnuty hlavní údržbové práce;

               266.

               vítá skutečnost, že orgány EU obecně nabízejí svým voleným zástupcům a úředníkům vhodné pracovní podmínky;

               267.

               lituje však, že orgány EU se nikdy nezavázaly k vytvoření společné politiky ohledně budov, která by jim mohla pomoci dosáhnout značných úspor; žádá orgány EU, aby obnovily své snahy o vytvoření společné politiky ohledně budov a aby o nich podaly zprávu příslušnému výboru Parlamentu včas před zahájením procesu udělování absolutoria za rok 2007;

               268.

               žádá orgány EU, aby vytvořily společná kritéria pro výpočet kancelářských prostor a nákladů na ně a aby následně zhodnotily své krátkodobé i dlouhodobé potřeby;

               269.

               v tomto ohledu uznává, že orgány EU daly přednost nákupu budov, neboť pořizování budov je o 40 až 50 % levnější než pronájem;

               270.

               připomíná, že Účetní dvůr již v roce 1979 doporučil, aby nájemní smlouvy obsahovaly ustanovení o možnosti koupit budovu za cenu, která zohledňuje již zaplacené nájemné (acquisitive emphyteusis);

               271.

               lituje, že připomínky Účetního dvora k nákupu budov IPE 1–3 ve Štrasburku nevystihují zcela situaci v roce 2006; v tomto ohledu poukazuje na zjištění svého usnesení ze dne 26. září 2006, které je přílohou rozhodnutí o absolutoriu za rozpočtový rok 2004 (23), a zejména na body 19 a 20 uvedeného usnesení;

               272.

               ptá se Komise, proč bylo nezbytné pronajmout budovu MONDRIAN a jaké alternativy byly zváženy;

               273.

               uznává, že EU dává přednost soustředění služeb, které pracují v podobných oblastech;

               274.

               uznává napětí mezi praktickými výhodami geografické blízkosti, kterou zajišťuje bydlení v blízkosti Evropské čtvrti, a finančními nevýhodami, jež plynou z vytvoření velmi vysoké a předvídatelné poptávky po bydlení na místním trhu;

               275.

               v tomto ohledu bere na vědomí snahy Komise snížit procento svých kancelářských prostor v Evropské čtvrti, které v současné době dosahuje 82 %;

               276.

               žádá orgány EU, aby pečlivě zvážily, zda je nutné setrvávat v Evropské čtvrti, když některé z jejich služeb jsou přesídlovány jinam;

               277.

               žádá o vysvětlení správu budov D4-D5, proč se zpozdilo předávání těchto budov a proč nebylo možné vzít dříve na zřetel právní předpisy o zadávání veřejných zakázek, složité vyjednávací postupy a politiku dobrého sousedství;

               278.

               žádá o vysvětlení orgány EU, proč podle Účetního dvora tak hojně využívaly postup vyjednávání a vyhýbaly se veřejným soutěžím, a platily tak cenu za výstavbu budov nebo za práce, která nebyla stanovena v rámci otevřené soutěže;

               279.

               trvá na tom, že by orgány EU měly obecně využívat veřejných soutěží;

               280.

               zdůrazňuje, že v případě, že není vyhlášena veřejná soutěž, neměla by cena stavebních prací nebo dlouhodobého pronájmu přesáhnout cenu výstavby;

               281.

               domnívá se, že by v dlouhodobých nájemních smlouvách měla být uvedena kupní cena a od dodavatelů by se měly požadovat příslušné finanční záruky, které by zajistily řádné plnění smluv až do konečného schválení (24);

               282.

               žádá orgány EU, aby uzavřely „dohody o ústředích“ se zeměmi, v nichž sídlí hlavní pracoviště orgány EU;

               283.

               poukazuje na to, že v souladu s článkem 14 finančního nařízení nesmějí Společenství a orgány jimi založené brát úvěry; v tomto ohledu navrhuje, aby se více využívalo finančních služeb Evropské investiční banky a procesu veřejné soutěže na finančním trhu za účelem stanovení úrokových sazeb;

               284.

               znovu opakuje své stanovisko o rozpočtování své politiky ve vztahu k budovám, které zopakoval v bodě 5 svého usnesení ze dne 24. dubna 2007, které je přílohou rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, oddíl I – Evropský parlament (25): připomíná příslušným orgánům rozhodnutí, podle kterého „… platby za budovy… by měly být stanoveny jako součást rozpočtové strategie“; kritizuje proto své kompetentní orgány za to, že nejsou schopny dostatečně jasně stanovit rozpočet pro politiku Parlamentu ve vztahu k budovám na další nákupy (rozpočtová položka „nákupy nemovitostí“ v letech 2005, 2006 a 2007 obsahuje pouze symbolické položky)“; žádá Účetní dvůr, aby vysvětlil, jak mohly orgány EU lépe využívat „různorodého určování rozpočtových částek“; zdůrazňuje, že orgány EU by měly mít úplnou správní, technickou a finanční kontrolu nad svými stavebními projekty; za tímto účelem by měly využívat buď služeb vysoce kvalifikovaných konzultantů anebo si vytvořit příslušné znalosti v rámci svého institucionálního rámce;

               285.

               žádá Účetní dvůr, aby vysvětlil, jak mohou orgány EU lépe využívat „diferencované prostředky“;

               286.

               zdůrazňuje, že orgány EU by měly mít úplnou správní, technickou a finanční kontrolu nad jejich projekty budov; domnívá se, že by za tímto účelem měly buď využívat služeb velmi kvalifikovaných poradců, nebo provádět příslušné expertízy na interinstitucionálním základě (26);

               287.

               připomíná orgánům EU svůj požadavek vyjádřený v odstavci 20 výše uvedeného usnesení, které je přílohou rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2004: „(…) pověřuje své administrativní orgány, aby ve spolupráci s ostatními orgány Evropské unie vypracovaly zprávu zkoumající možnost založení Evropského úřadu pro budovy, který by byl pověřen odpovědností za výstavbu a údržbu budov institucí a orgánů EU; žádá, aby tato zpráva byla předložena Výboru pro rozpočtovou kontrolu do 1. října 2007“;

         Část III: Zvláštní zpráva č. 3/2007 o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004)

               288.

               připomíná všem zúčastněným stranám, že ERF byl zřízen s úmyslem poskytnout rámec pro vypracování společné azylové politiky, včetně společných evropských ujednání o azylu jako součásti cíle Evropské unie postupně vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva otevřený těm, kteří v něm hledají ochranu zákonným způsobem;

               289.

               zdůrazňuje, že od vytvoření ERF I bylo přijato velké množství směrnic, nařízení a rozhodnutí, z nichž některé byly přímo či nepřímo důsledkem vytvoření fondu;

               290.

               zdůrazňuje, že ERF III (27) bude pracovat za jiných podmínek než ERF I; proto by měl být úzce spojen s prováděním směrnic Rady 2001/55/ES (28) a 2004/83/ES (29);

               291.

               zdůrazňuje, že ERF III by měl nicméně pokračovat v dalším rozvoji politiky EU v této oblasti a zejména připravit přezkum úmluvy Dublin II, včetně opětovného zaměření se na dobrovolný přesun žadatelů o azyl v rámci EU, aby se docílilo dohody o sdílení zátěže;

               292.

               vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o zabránění různému výkladu pravidel ERF ze strany členských států, a vítá zahájení seminářů o správných postupech předávajících zkušenosti získané některými členskými státy dalším členským státům, především novým členským státům, které jsou méně obeznámeny s ERF;

               293.

               vyzývá Komisi, aby podnikla veškeré možné kroky k urychlení plateb členským státům a ke zvýšení informovanosti členských států o potřebě přidělovat platby zejména menším příjemcům včas, aby se neohrozily inovační projekty a aby se i nevládní organizace s malým rozpočtem mohly podílet na ERF III;

               294.

               trvá na tom, aby vnitrostátní prohlášení o věrohodnosti zahrnovala všechny oblasti, v nichž jsou členské státy spoluodpovědné za nakládání s finančními prostředky EU, např. ERF;

               295.

               vyzývá GŘ BUDG, aby znovu uvážilo způsob zpětného získávání prostředků, neboť zpětné získávání prostředků prostřednictvím nesouvisejících projektů je kontraproduktivní ve vztahu k fungování konkrétního programu (výsledkem je především zpoždění plateb v rámci předběžného financování); příkazy ke zpětnému získání finančních prostředků by měly být vystaveny na ministerstvo financí daného členského státu, přičemž tato alternativa je lepší než prostředky automaticky inkasovat z jakékoli příští platby ve prospěch daného členského státu;

               296.

               vyzývá Komisi, aby používala fond ještě aktivněji a podpořila vývoj směřující ke společné azylové politice;

               297.

               vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o zajištění harmonizace statistických údajů s cílem vyvarovat se narušení struktury programů, při nichž řádné rozdělení finančních prostředků závisí na statistických údajích od Eurostatu;

         Část IV: Zvláštní zpráva 4/2007 o fyzických kontrolách a kontrolách záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady

               298.

               vítá zveřejnění zvláštní zprávy 4/2007 a naléhavě žádá Komisi, aby tyto nedostatky uvedené ve zprávě zohlednila a aby současně přijala opatření v souladu s doporučeními Účetního dvora;

               299.

               souhlasí s Komisí, že dokud nebude vyplacena poslední vývozní náhrada, „musí být zachován plně funkční systém kontrol“; očekává tedy, že Komise využije své právo iniciativy a předloží konkrétní návrhy na zlepšení stávající situace;

               300.

               vítá v tomto ohledu nařízení Rady (ES) č. 14/2008 ze dne 17. prosince 2007, kterým se mění nařízení (EHS) č. 386/90 o kontrole prováděné při vývozu zemědělských produktů, pro které jsou poskytovány náhrady nebo jiné částky (30), které členským státům, jež používají analýzu rizik, umožňuje stanovit procento kontroly na 5 % na členský stát místo na celní úřad; vzhledem k tomu, že do zrušení vývozních náhrad nezbývá mnoho času, však lituje, že v odpovědích Komise ohledně jejích budoucích návrhů není uveden jasný harmonogram;

               301.

               vyjadřuje politování nad několika nedostatky snižujícími účelnost fyzických kontrol, kterými jsou zejména předvídatelnost kontrol, vysoký počet kontrol vývozů nízké hodnoty a s nízkým rizikem a rovněž metoda používaná ke kontrole volně ložených zásilek;

               302.

               pokud jde o kontroly záměny, lituje, že nebyly dostatečně podrobné a že interpretace počtu kontrol, jež je nutné provést, se v jednotlivých členských státech různily;

               303.

               vítá skutečnost, že v rámci monitorování kontrol Komisí je pokrytí klíčových kontrol dostatečné; sdílí však znepokojení Účetního dvora nad tím, že Komise na tyto nedostatky nereagovala navržením legislativních změn ani včasnými finančními opravami, přestože si jich byla již delší dobu vědoma;

               304.

               konstatuje a vítá skutečnost, že na východní hranici Unie příslušné orgány ověřují neporušenost celních závěr, a vybízí ostatní členské státy, aby tento příklad následovaly;

               305.

               vyzývá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí změnit příslušné právní předpisy, aby se vyřešila mimo jiné otázka „kontroly zadních dveří“ a bylo zavedeno povinné používání analýzy rizika ve vývozních postupech, v souladu s hodnocením Účetního dvora;

         Část V: Zvláštní zpráva 5/2007 o řízení programu CARDS Komisí

               306.

               se domnívá, že program CARDS výrazně přispěl k politice stabilizace a sbližování;

               307.

               lituje vysoké neprůhlednosti v řízení ze strany Komise a jejích delegací, což znemožňuje hodnocení; považuje za nepřípustné, že Komise nemá představu o všech projektech, které byly financovány v rámci programu CARDS, ačkoli Evropská agentura pro obnovu poskytuje veřejnosti seznam smluv, které podepsala a v nichž je vždy uveden program a projekt;

               308.

               připomíná doporučení Parlamentu ze dne 24. dubna 2007 týkající se zprávy o absolutoriu Evropské agentury pro obnovu za účetní rok 2005 (31), zejména jejich bod 23;

               309.

               s údivem se dozvídá, že v zemích, kde řízení programu CARDS bylo pod záštitou Evropské agentury pro obnovu, je tato agentura pověřena plánováním NPP na léta 2007 a 2008 a přípravou nabídkových řízení, které má Komise pouze podepsat; připomíná v této souvislosti, že to odporuje mandátu Evropské agentury pro obnovu a že zejména postup přípravy nabídkových řízení odpovídá praxi Kanceláří pro technickou pomoc „BATs (Kanceláře pro technickou pomoc)“, jejichž postupy Parlament odsoudil a kanceláře uzavřel;

               310.

               v této souvislosti se domnívá, že Komise v roce 2006 nesplnila povinnosti vyplývající z jejího vlastního rozhodnutí z roku 2005 o „postupném vyřazování“ Evropské agentury pro obnovu, které stanovilo, že delegace v různých balkánských zemích by měly plně působit od počátku NPP;

               311.

               žádá Účetní dvůr, aby provedl následný audit zaměřený na srovnání mezi řízením programu CARDS Komisí a řízením Evropskou agenturou pro obnovu (EAR) z pověření Komise, výsledky by měly být Parlamentu předloženy do září 2008;

         Část VI: Zvláštní zpráva č. 7/2007 o systémech kontroly, inspekce a sankcí týkajících se pravidel pro zachování rybolovných zdrojů Společenství

               312.

               vítá zveřejnění zprávy a gratuluje Účetnímu dvoru k jeho cennému příspěvku k řešení této velmi důležité otázky v oblasti evropských politik;

               313.

               vážně bere na vědomí kritiku Účetního dvora a domnívá se, že by měla vyústit v rozsáhlé změny politiky;

               314.

               vítá prohlášení Komise o tom, že jejím záměrem bude řešit nedostatky zjištěné ve zprávě a zároveň přijmout opatření v souladu s doporučeními Účetního dvora; lituje však, že v odpovědích Komise není uveden jasný harmonogram budoucích návrhů;

               315.

               vítá iniciativu slovinského předsednictví svolat na 18. února 2008 mimořádné zasedání Rady ve složení pro rybolov k prodiskutování této zprávy;

               316.

               znovu opakuje, že řádné řízení zdrojů v souladu se zásadou prevence a zásadou udržitelného rozvoje vyžaduje posílení stávajících kontrolních mechanismů tak, aby stát vlajky i pobřežní stát, v jehož vodách plavidla operují, měly kdykoli v reálném čase přístup k informacím o poloze plavidla a prováděných rybolovných činnostech;

               317.

               žádá také Komisi, aby při přezkumu nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (nařízení o kontrole) (32) navrhla opatření, jež zajistí kvalitu a spolehlivost údajů o odlovech;

               318.

               shledává, že kromě kontrolních mechanismů existuje jeden základní problém, kterým jsou míry rybolovných kvót, které vyjednávají členské státy; zdůrazňuje, že je nepřijatelné, aby členské státy každoročně stanovovaly vyšší kvóty, než doporučují odborníci na udržitelný rybolov;

               319.

               zdůrazňuje, že kromě kontrolních mechanismů představuje základní problém systém vyjednávání kvót; považuje za nevyhovující, že jsou každoročně stanovovány vyšší kvóty, než doporučují odborníci v zájmu zachování rybích populací;

               320.

               vítá rozsudek Soudního dvora ve věci C-304/02, Komise v. Francie (33), který pro Společenství představuje jasné potvrzení úlohy a povinností členských států, pokud jde o kontrolu a prosazování pravidel společné rybářské politiky (SRP);

               321.

               připomíná však, že od chvíle, kdy bylo porušení pravidel zjištěno, do přijetí rozhodnutí uplynulo 21 let, a že z hlediska udržitelnosti evropského rybolovu nemohou být taková prodlení před nápravou protiprávního jednání přijatelná;

               322.

               zdůrazňuje, že je důležité, aby Komise přijala opatření proti členským státům, u nichž existuje podezření, že porušují nebo ignorují kontrolní, dozorčí a sankční systémy SRP;

               323.

               vítá iniciativu Komise, jež v současnosti přezkoumává možnost zahrnout do plánovaných nových iniciativ týkajících se nezákonného, neregulovaného a nehlášeného rybolovu (NNN) harmonizované správní sankce pro některé konkrétní „přestupky týkající se nezákonného, neregulovaného a nehlášeného rybolovu“;

               324.

               vítá sdělení Komise (KOM(2007) 39), kterým se zahajuje diskuse o zdokonalení ukazatelů kapacity a intenzity rybolovu v rámci společné rybářské politiky, a očekává tedy, že Komise využije své právo iniciativy a předloží konkrétní návrhy ke skutečnému zdokonalení SRP;

               325.

               bere na vědomí a vítá skutečnost, že po zveřejnění nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 ze dne 21. prosince 2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání (34) Komise okamžitě připravila jeho prováděcí pravidla (nařízení Komise (ES) č. 1566/2007 za dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání (35));

               326.

               lituje, že přestože Komise navrhla poměrně jednoduché a kontrolovatelné režimy intenzity rybolovu, systém se značně zkomplikoval kvůli vysokému počtu výjimek, které byly zavedeny na žádost členských států během diskusí v Radě a značně omezily kontrolovatelnost celého systému;

               327.

               domnívá se, že stávající legislativní rámec je příliš složitý a zastaralý, a naléhavě vyzývá Komisi, aby využila své právo iniciativy a předložila konkrétní návrhy ke zlepšení situace s cílem zjednodušit a sjednotit právní předpisy v oblasti SRP;

               328.

               lituje několika slabých míst, která snižují účinnost fyzických kontrol, a nedostatků v systému přenosu údajů jako celku v členských státech, jakož i toho, že v Evropě chybí kultura kontroly v odvětví rybolovu;

               329.

               vítá úsilí Komise o zlepšení situace s ohledem na údaje o odlovu a prodeji a na časové rozvržení předkládání zpráv s použitím nových technologií; domnívá se, že nařízení o elektronickém zaznamenávání a hlášení zvýší účinnost systémů ověřování například tím, že umožní okamžité elektronické předání kopie dokladu o prodeji orgánům státu vlajky a státu vykládky, takže bude možné provést křížové srovnání s prohlášením o vykládce;

               330.

               vyzývá Komisi, aby posílila vzájemnou pomoc a administrativní spolupráci mezi orgány členských států a výměnu informací mezi příslušnými státními úředníky tím, že vytvoří systém podobný tomu, který ve Společenství existuje pro DPH;

               331.

               považuje za velmi důležité z hlediska kontroly i SRP jako celku, aby existoval systém, který umožní sledovat úlovky od jejich původu až ke konečnému zákazníkovi, jako je tomu na vnitřním trhu v případě všech ostatních potravin, a naléhavě vyzývá Komisi, aby takový systém zavedla;

               332.

               zdůrazňuje, že stanovené rybolovné kvóty musejí být dodržovány a zachovány; domnívá se, že Komise musí podniknout důrazné a rozhodné kroky, pokud se vyskytne podezření z porušení systému kvót nebo podvodu;

               333.

               vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily pravomoci Úřadu Společenství pro kontrolu rybolovu a podpořily tento úřad, který hraje významnou výkonnou úlohu při kontrole a harmonizaci SRP, a zlepšily tak transparentnost a koordinaci zavedením společných postupů v rámci plánů společného využívání;

               334.

               vyzývá Komisi, aby navrhla, a členské státy, aby přijaly posílené pravomoci kontrolorů Komise, kteří by tyto pravomoci měli využít k vytvoření společné evropské kontrolní strategie v rámci SRP;

               335.

               se v tomto ohledu domnívá, že poměr nákladů a výnosů mezi zdroji vynaloženými na kontrolní činnosti v rámci SRP a výsledky těchto kontrol (proporcionalita a nákladová efektivita kontrol) by měly být klíčovým prvkem, jenž by měla Komise ve svých budoucích návrzích týkajících se SRP zohlednit;

               336.

               připomíná v tomto ohledu, že nákladově nejefektivnější kontrolní mechanismy jsou ty, v nichž mají zúčastněné strany přímý zájem na zachování udržitelnosti rybolovu;

               337.

               vyzývá členské státy, aby se v rámci omezování intenzity rybolovu rozhodly, zda tohoto omezení dosáhnou prostřednictvím:

                           a)

                           omezení doby trvání rybolovu, aniž by byla snížena kapacita;

                           b)

                           omezení kapacity, aniž by byla zkrácena doba trvání rybolovu, nebo

                           c)

                           kombinace obou opatření,

                     a aby přijaly nezbytná strukturální opatření ke zmírnění sociálních dopadů tohoto omezení;

               338.

               vyzývá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí o změnu příslušných právních předpisů tak, aby mimo jiné upravovaly nadměrnou kapacitu, a aby navrhla aktivní opatření k omezení nadměrné strukturální kapacity v odvětví rybolovu;

               339.

               žádá Komisi, aby přezkoumala možnost alternativních politických řešení, kdy by se omezila potřeba kontrol a sankcí a zvýšila individuální profesionální odpovědnost a zájem rybářů o životaschopnou rybí populaci;

         Část VII: Zvláštní zpráva 9/2007 o hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise?

               340.

               bere na vědomí, že audit se vztahoval na opatření pro monitorování a hodnocení, která se uplatňovala během posledních třech období od roku 1995, a také perspektivy pro rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj v letech 2007 až 2013;

               341.

               zdůrazňuje, že rámcové programy v letech 1995 až 2006 byly dotovány částkou 42,63 miliard EUR, což z nich učinilo nejdůležitější nástroj, který přispívá k lisabonské strategii; podle současného finančního výhledu obdrží 7. rámcový program 50,52 miliard EUR;

               342.

               bere na vědomí, že Účetní dvůr se zabýval otázkou, zda byl přístup Komise k hodnocení výsledků programu adekvátní, a zejména se zabýval intervenční logikou, strategií hodnocení a metodologií;

               343.

               vítá skutečnost, že v průběhu let Komise zavedla výrazný počet změn k lepšímu;

               344.

               konstatuje, že Účetní dvůr zaznamenal nedostatečně definované cíle programu a nedostatečně jednoznačnou intervenční logiku; bere na vědomí nicméně, že o cílech programu rozhodují zúčastněné strany a spoluzákonodárci; vyzývá proto politické činitele, aby věnovali zvláštní pozornost stanovení dosažitelných cílů; uznává, že v 7. rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj (36) je obsažena jednoznačnější intervenční logika; zdůrazňuje, že cíle musí být použitelné a měřitelné (srovnávání standardů), aby bylo možné použít ukazatele výkonnosti a provádět účinné sledování;

               345.

               konstatuje, že Účetní dvůr kritizoval nepřítomnost komplexní strategie hodnocení; v souvislosti s tímto upozorňuje na zlepšení, která přineslo zavedení hodnocení dopadu a hodnocení ex-ante 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (SEK(2005) 430);

               346.

               uznává kritiku Účetního dvora, že stávající systémy koordinace mezi generálními ředitelstvími, která provádějí rámcové programy výzkumu a technologického rozvoje, nejsou účinné; není však v této fázi stále přesvědčen o tom, že by se mělo vytvořit „společné oddělení pro hodnocení“; raději navrhuje, aby generální ředitelství pro výzkum přijalo větší odpovědnost a převzalo úlohu koordinátora; sdílí postoj Účetního dvora, že stanovisko odborného poradce by mělo být přijato již v rané fázi a mělo by zůstat neměnné, aby se zajistil důsledný a koherentní přístup, zejména s ohledem na plánovaná hodnocení v roce 2008 (hodnocení ex-post 6. rámcového programu), v roce 2009 (věcná průběžná zpráva o 7. rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj); v roce 2010 (hodnocení v polovině období 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj) a v roce 2015 (hodnocení ex-post 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj);

               347.

               bere na vědomí připomínku Účetního dvora, že byly poskytnuty neodpovídající metodologické pokyny; vyzývá proto Komisi, aby zvážila možnost publikování manuálu pro provádění hodnocení; je si vědom toho, že v rámci 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj byly upraveny požadavky na podávání zpráv s cílem vytvořit obsáhlejší databázi pro hodnocení a sledování;

               348.

               je toho názoru, že hodnocení v polovině období a hodnocení ex-post se zlepší, pokud budou poskytnuta kvalitnější pravidla (t.j. měřitelné cíle, očekávané dopady, účinné sledování a obsáhlá databáze); zdůrazňuje, že hodnocení bude mít větší užitek, bude-li možné přizpůsobovat rámcové programy („cvičné“ programy) a závěry vyplývající z hodnocení bude možné použít na zlepšení probíhajících programů;

               349.

               vyzývá Komisi, aby při provádění plánovaného hodnocení v letech 2008, 2009, 2010 a 2015 respektovala doporučení Účetního dvora;

               350.

               žádá Účetní dvůr, aby provedl svůj audit pro absolutorium v roce 2010 včas a podal o něm zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu; žádá Účetní dvůr, aby rovněž zohledňoval částky vynaložené na hodnocení v poměru k hodnotě jednotlivých programů a na to, jaký je tento poměr v porovnání s ostatními programy pro výzkum a technologický rozvoj ve třetích zemích (např. v Kanadě).

      (1)  Úř. věst. L 78, 15.3.2006.

      (2)  Úř. věst. C 274, 15.11.2007, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 216, 14.9.2007, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (6)  Úř. věst. C 274, 15.11.2007, s. 130.

      (7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 25.

      (9)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1.

      (11)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

      (12)  Prohlášení Komise v rámci opatření 1 ve výše zmíněné zprávě z roku 2008 o postupu akčního plánu Komise směrem k integrovanému rámci vnitřní kontroly.

      (13)  Opatření 11N stanoví: „S cílem určit, zda systémy vracení finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů jsou účinné, a to tak, že zjistí částky, které byly navráceny v roce 2005 a 2006, a jejich soulad s chybami zjištěnými během kontrol, vytvoří v rámci přímého řízení typologii chyb a jejich vztah k navráceným finančním prostředkům, finančním opravám a úpravám plateb a v rámci sdíleného řízení přezkoumá spolehlivost vnitrostátního monitorovacího systému a systému vykazování“.

      (14)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.

      (15)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12.

      (16)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (17)  Částky, které měly agentury k dispozici ke konci roku 2006 (s výjimkou Úřadu pro harmonizaci vnitřního trhu, Odrůdového úřadu Společenství a Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie – a Evropského úřadu pro dohled nad GNSS): Prostředky ve výši 213 milionů EUR oproti 810 milionům.

      (18)  Strukturální fondy usilují o financování udržitelných programů na podporu socio-ekonomického rozvoje a rozvoje ochrany životního prostředí v členských státech. Opatření a programy by měly zejména podporovat inovace, výzkum a vývoj, informační technologie, čisté a efektivní využívání energie, ochranu životního prostředí, celoživotní učení a sociální začleňování. V novém programovém období se usilovalo o vyšší míru koncentrace, větší delegaci v rámci struktury řízení, vyšší efektivitu a striktnější rozpočtovou kontrolu (zasedání Evropské rady v Lisabonu – březen 2000).

      (19)  V období 2000–2006 bylo vynaloženo cca 260 mld. EUR na strukturální opatření. Z toho 213 mld. EUR bylo určeno pro 15 starých členských států: programy strukturálních fondů získaly 195 mld. EUR a Fond soudržnosti 18 mld. EUR. 47 mld. EUR bylo vyhrazeno pro nové členské státy (předvstupní fondy a strukturální opatření). V letech 2004–2006 bylo zhruba 16 mld. EUR rozděleno mezi zhruba 200 programů v nových členských státech.

      (20)  K efektu „mrtvé váhy“ dochází v případech, kdy by činnost nebo investice proběhla i v případě, že by nebylo poskytnuto financování.

      (21)  Bod 51.

      (22)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

      (23)  Úř. věst. L 177, 6.7.2007, s. 3.

      (24)  Článek 102 finančního nařízení.

      (25)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 3.

      (26)  Výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 1999, bod 6.30 (Úř. věst. C 342, 1.12.2000, s. 1).

      (27)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1).

      (28)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

      (29)  Směrnice Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytované ochrany (Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12).

      (30)  Úř. věst. L 8, 11.1.2008, s. 1.

      (31)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 183.

      (32)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

      (33)  ECR 2005, s. I-6263.

      (34)  Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 1, ve znění opravy v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 3.

      (35)  Úř. věst. L 340, 22.12. 2007, s. 46.

      (36)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1)