title: 2012/93/Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 47/25

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 19. prosince 2011
   o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
   (2012/93/Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci Výbor pro vědu a techniku,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Společné úsilí na vnitrostátní a evropské úrovni v oblasti výzkumu a odborné přípravy je zásadní pro podporu a zajištění hospodářského růstu a dobrých životních podmínek občanů v Evropě.

               (2)

               Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkum a odborné přípravy (2012–2013) (dále jen „rámcový program“) by měl doplňovat další opatření Evropské unie v oblasti výzkumné politiky, jež jsou nezbytná pro provádění strategie Evropa 2020 přijaté Evropskou radou na zasedání dne 17. června 2010, a to zejména opatření v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zaměstnanosti a životního prostředí.

               (3)

               Rámcový program by měl navázat na výsledky sedmého rámcového programu přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (3), přičemž je nezbytné položit větší důraz na jadernou bezpečnost a přispět tak k novému zaměření jaderného výzkumu. Dále by měl přispívat k vytváření Evropského výzkumného prostoru a k rozvoji znalostní ekonomiky a společnosti v Evropě.

               (4)

               Rámcový program by měl přispět k provádění strategie Unie inovací, jež je jednou ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 a která byla října přijata v závěrech Rady ze zasedání konaného ve dnech 25. a 26. listopadu 2010, a to posílením hospodářské soutěže v oblasti vědecké excelence a urychleným zaváděním klíčových inovací v oblasti jaderné energie, zejména pokud jde o syntézu a jadernou bezpečnost, a dále by měl přispět rovněž k řešení problémů souvisejících s energetikou a změnou klimatu.

               (5)

               Evropská rada na zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 v souvislosti s energetickou politikou pro Evropu potvrdila, že je na každém členském státě, aby rozhodl, zda bude využívat jadernou energii či nikoli, a zdůraznila, že zároveň je třeba zvýšit úroveň jaderné bezpečnosti a zlepšit nakládání s radioaktivním odpadem. Dále se uznává, že jaderná energie má v současně době v některých členských státech úlohu „překlenovací technologie“.

               (6)

               Bez ohledu na potenciální dopad jaderné energie na dodávky energie a hospodářský rozvoj mohou závažné jaderné havárie ohrozit lidské zdraví. Z tohoto důvodu by aspektům jaderné bezpečnosti a případně zabezpečení měla být v rámcovém programu věnována co největší pozornost. Aspekty rámcového programu související se zabezpečením by měly být omezeny pouze na přímá opatření Společného výzkumného střediska (JRC).

               (7)

               Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET) stanovený v závěrech Rady ze dne 28. února 2008 přispívá k rychlejšímu rozvoji portfolia nízkouhlíkových technologií. Evropská rada se na zasedání dne 4. února 2011 dohodla, že EU Unie a její členské státy by mohly podporovat investice do obnovitelných, bezpečných a udržitelných nízkouhlíkových technologií a zaměřit se na provádění technologických priorit stanovených v plánu SET.

               (8)

               Společenství zavedlo jediný a plně integrovaný program výzkumu v oblasti jaderné syntézy, jenž má na mezinárodní úrovni vedoucí úlohu při rozvoji jaderné syntézy jako zdroje jaderné energie.

               (9)

               V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005 přistoupilo Společenství dne 11. května 2006 k Rámcové dohodě o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji jaderných energetických systémů IV. generace k (GIF). Úlohou GIF je koordinace mnohostranné spolupráce v předkoncepční fázi výzkumu řady pokročilých jaderných systémů rovněž se zaměřením na uspokojivé řešení otázek jaderné bezpečnosti, odpadu, šíření a vnímání veřejností, jež jsou pro rámcový program relevantní.

               (10)

               V závěrech Rady o potřebě odborných znalostí v oblasti jaderné energie, přijatých na zasedání ve dnech 1. a 2. prosince 2008, je uvedeno, že prvořadým cílem je udržet ve Společenství vysokou úroveň odborné přípravy v oblasti jaderné energie.

               (11)

               V roce 2010 obdržela Komise závěrečné zprávy o externím hodnocení provádění a výsledků činností Společenství v oblasti jaderného výzkumu v období 2007–2009 ohledně přímých i nepřímých akcí.

               (12)

               Realizace projektu mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) v Evropě v souladu s Dohodou ze dne 21. listopadu 2006 o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (4) by měla být ústředním prvkem činností výzkumu v oblasti jaderné syntézy podle rámcového programu.

               (13)

               Činnosti Společenství, jež přispívají k realizaci projektu ITER, zejména výstavbě reaktoru v lokalitě Cadarache a provádění technologického výzkumu a vývoje v rámci projektu ITER podle rámcového programu, budou řízeny společným evropským podnikem pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy („Fusion for Energy“) v souladu s rozhodnutím Rady 2007/198/Euratom ze dne 27. března 2007 o založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a o poskytnutí výhod tomuto podniku (5).

               (14)

               Výzkumné činnosti, jež rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie.

               (15)

               Toto rozhodnutí by mělo pro celou dobu trvání rámcového programu stanovit finanční krytí, jež při ročním rozpočtovém procesu představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006 (6).

               (16)

               JRC by mělo přispívat k poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o formulování, vypracovávání, provádění a sledování politik Unie, a to s posíleným důrazem na výzkum v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. V tomto ohledu by JRC mělo i nadále fungovat jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko Unie v oblastech své specifické odborné způsobilosti. JRC by především mělo mít kapacitu nezbytnou pro poskytování nezávislého vědeckého a technického odborného poradenství v oblasti jaderných incidentů a havárií.

               (17)

               Mezinárodní a celosvětový rozměr evropských výzkumných činností je důležitý pro zajištění vzájemných výhod. Rámcový program by měl být otevřen účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely nezbytné dohody, a na úrovni projektů a na základě vzájemných výhod rovněž účasti subjektů ze třetích zemí a mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci.

               (18)

               Rámcový program by měl přispívat k rozšíření Unie poskytováním vědecké a technologické podpory kandidátským zemím při provádění acquis Unie a začleňování do Evropského výzkumného prostoru.

               (19)

               Sdělení Komise ze dne 26. března 2009 o nešíření jaderných materiálů uznává úlohu JRC ve výzkumu a odborné přípravě v oblasti jaderného zabezpečení.

               (20)

               Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a zpětnému získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (7), s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (8) a s nařízením Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Přijetí rámcového programu
   Víceletý rámcový program v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (dále jen „rámcový program“) se přijímá na období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013.
   Článek 2
   Cíle
   1.   Rámcový program sleduje obecné cíle uvedené v článku 1 a čl. 2 písm. a) Smlouvy se zvláštním ohledem na jadernou bezpečnost, zabezpečení a radiační ochranu a současně přispívá k vytváření Unie inovací, přičemž vychází z Evropského výzkumného prostoru.
   2.   Rámcový program zahrnuje výzkum Společenství, technologický rozvoj, mezinárodní spolupráci, šíření technických informací, činnosti směřující k využití a odbornou přípravu, jež budou stanoveny ve dvou zvláštních programech.
   3.   První zvláštní program zahrnuje tyto nepřímé akce:

               a)

               výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy, jehož cílem je vývoj technologie pro zdroj energie, který by byl bezpečný, udržitelný, šetrný k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopný;

               b)

               jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu, jejichž cílem je posílit bezpečnost jaderného štěpení a dalšího využití radiace v průmyslu, v lékařství a při zlepšování nakládání s radioaktivním odpadem.

         4.   Druhý zvláštní program zahrnuje činnosti přímého výzkumu Společného výzkumného střediska (JRC) v oblasti nakládání s jaderným odpadem, environmentálního dopadu, jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.
   5.   Cíle a obecné charakteristiky těchto zvláštních programů jsou uvedeny v příloze I.
   Článek 3
   Maximální částka a podíly přidělené jednotlivým zvláštním programům
   Maximální částka na provádění rámcového programu je 2 560 270 000 EUR. Tato částka se rozdělí takto:

               a)

               na zvláštní program uvedený v čl. 2 odst. 3, který bude proveden prostřednictvím nepřímých akcí:

                           —

                           výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy

                           2 208 809 000 EUR (10),

                           —

                           jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochrana

                           118 245 000 EUR;

               b)

               na zvláštní program, který bude proveden prostřednictvím přímých akcí:

                           —

                           činnosti JRC v oblasti jaderné energie

                           233 216 000 EUR.

         Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v rámcovém programu (2012–2013) jsou stanovena v příloze II.
   Článek 4
   Ochrana finančních zájmů Unie
   Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti podle rámcového programu, vyplývajícího z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v jehož důsledku je nebo by mohl být z důvodů neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
   Článek 5
   Základní etické zásady
   Veškeré výzkumné činnosti podle rámcového programu jsou prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
   Článek 6
   Sledování, hodnocení a přezkum
   1.   Komise nepřetržitě a systematicky sleduje provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů a pravidelně podává zprávy a informuje o výsledcích. Na počátku roku 2013 bude Radě předložena zvláštní zpráva o sledování věnovaná provádění činností rámcového programu souvisejících s jadernou bezpečností a jaderným zabezpečením.
   2.   Po skončení rámcového programu provede Komise do 31. prosince 2015 externí hodnocení, v němž nezávislí odborníci posoudí odůvodnění, provádění a dosažené výsledky programu. Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. KOROLEC

      (1)  Stanovisko ze dne 17. listopadu 2011 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

      (2)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 127. Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

      (3)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60.

      (4)  Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 62.

      (5)  Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 58.

      (6)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (9)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (10)  V rámci této celkové částky budou vyhrazeny dostatečné finanční prostředky na činnosti jiné než související s výstavbou reaktoru ITER podle přílohy I.

      PŘÍLOHA I

         VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, TÉMATA A ČINNOSTI

      ÚVOD
      Rámcový program je rozdělen do dvou částí, které odpovídají „nepřímým“ akcím týkajícím se výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy a jaderného štěpení a radiační ochrany a „přímým“ výzkumným činnostem JRC.
      I.A   VÝZKUM ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY

         Cíl

      Rozvoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je hlavním krokem k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné.

         Odůvodnění

      Jaderná syntéza by za několik desetiletí mohla zásadním způsobem přispět k dosažení udržitelného a bezpečného zásobování Unie energií. Její úspěšný rozvoj by poskytl energii, která je bezpečná, udržitelná a šetrná k životnímu prostředí. Dlouhodobým cílem evropského výzkumu jaderné syntézy, který zahrnuje všechny činnosti týkající se jaderné syntézy v členských státech a přidružených třetích zemích, je společné vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které budou tyto požadavky splňovat a budou hospodářsky životaschopné.
      Hlavní prioritou strategie pro dosažení dlouhodobého cíle je výstavba reaktoru ITER (významného experimentálního zařízení, které bude demonstrovat vědeckou a technickou proveditelnost získávání energie z jaderné syntézy) a poté výstavba demonstrační elektrárny založené na jaderné syntéze (DEMO). Výstavbu reaktoru ITER bude doprovázet program zaměřený na podporu výzkumu a vývoje pro ITER a omezené činnosti v oblasti technologií a fyziky, které jsou pro projekt DEMO potřebné.
      Globální rozměr výzkumu a vývoje v oblasti jaderné syntézy je zakotven v Dohodě ze dne 21. listopadu 2006 o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER a Dohodě mezi vládou Japonska a Společenstvím o společném provádění činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy (1).
      Mezinárodní spolupráce je rovněž uskutečňována na základě osmi platných dvoustranných dohod o spolupráci v oblasti jaderné syntézy, které Společenství uzavřelo se třetími zeměmi.

         Činnosti

      1.   Realizace projektu ITER
      Tento úkol zahrnuje činnosti směřující ke společné realizaci projektu ITER, zejména pokud jde o řízení mezinárodní organizace ITER a společného evropského podniku pro ITER, řízení a nábor zaměstnanců, všeobecnou technickou a administrativní podporu, výstavbu vybavení a zařízení a podporu projektu během výstavby.
      2.   Výzkum a vývoj při přípravě na provoz reaktoru ITER
      Program zaměřený na fyziku a technologii bude využívat společný evropský tokamak (JET) a další zařízení pro magnetické udržení, jež jsou pro ITER důležitá. V jeho rámci budou posouzeny konkrétní klíčové technologie ITER, konsolidovány možnosti projektu ITER a připraven provoz reaktoru ITER.
      3.   Omezené technologické činnosti při přípravě projektu DEMO
      Budou dále vyvíjeny materiály a klíčové technologie pro jadernou syntézu a bude pokračovat činnost skupiny připravující výstavbu mezinárodního zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF).
      4.   Výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobějším horizontu
      Budou prováděny omezené činnosti v oblasti zdokonalených koncepcí systémů pro magnetické udržení (zaměřených na přípravu provozu stelarátoru W7-X) a teoretická činnost a modelování zaměřené na souhrnné pochopení chování fúzního plazmatu.
      5.   Lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava
      S ohledem na okamžité a střednědobé potřeby projektu ITER a další rozvoj jaderné syntézy budou vyvíjeny iniciativy zaměřené na odbornou přípravu „generace ITER“ z hlediska objemu lidských zdrojů, škály odborných znalostí a odborné přípravy a zkušeností na vysoké úrovni.
      6.   Infrastruktura
      ITER bude představovat novou výzkumnou infrastrukturu s výrazným evropským rozměrem.
      7.   Průmysl a přenos technologií
      V zájmu urychleného přenosu inovací plynoucích z projektu ITER do evropského průmyslu je zapotřebí nových organizačních struktur. Tento úkol připadne průmyslovému inovačnímu fóru pro jadernou syntézu, jež vypracuje plán v oblasti technologie jaderné syntézy a iniciativy rozvoje lidských zdrojů, a to s důrazem na inovace a potenciál pro tvorbu nových produktů a poskytování nových služeb.
      I.B   JADERNÉ ŠTĚPENÍ, BEZPEČNOST A RADIAČNÍ OCHRANA

         Cíl

      Vytvoření solidní vědecké a technické základny s cílem urychlit praktický vývoj prostředků pro bezpečnější nakládání s radioaktivním odpadem s dlouhým poločasem rozpadu a zároveň především posílit bezpečnost (2) a současně přispět k účinnějšímu využívání zdrojů a k nákladové efektivnosti jaderné energie a zajistit důkladný a sociálně přijatelný systém ochrany člověka a životního prostředí před vlivy ionizujícího záření.

         Odůvodnění

      Jaderná energie je součástí diskuse o boji proti změně klimatu a snížení závislosti Evropy na dovozu energie. V širším kontextu úsilí o nalezení udržitelné skladby zdrojů energie pro budoucnost bude rámcový program prostřednictvím svých výzkumných činností rovněž přispívat k diskusi o přínosech a omezeních energie získané jaderným štěpením pro nízkouhlíkové hospodářství. Zajištěním ještě vyšší úrovně bezpečnosti by pokročilejší jaderné technologie mohly rovněž nabídnout perspektivu významného zlepšení účinnosti a využívání zdrojů a produkce menšího množství odpadu než současné technologie. Hlediskům jaderné bezpečnosti bude věnována nejvyšší možná pozornost.
      Stále je třeba vyvíjet úsilí, aby byla i nadále zajištěna až dosud vynikající úroveň jaderné bezpečnosti ve Společenství, přičemž prioritní oblastí zůstává zlepšení radiační ochrany. Mezi klíčové otázky patří provozní bezpečnost reaktorů a nakládání s odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, přičemž oba aspekty se nepřetržitě řeší na technické úrovni, je však zapotřebí rovněž společné politické a společenské angažovanosti. Při využití záření v průmyslu i v lékařství je vždy hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí. Všechny tematické oblasti, jimiž je třeba se zde zabývat, charakterizuje prvořadý zájem o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti.
      Po zahájení sedmého rámcového programu Euratomu se přistoupilo k realizaci tří hlavních evropských iniciativ pro spolupráci v oblasti jaderné vědy a technologie. Jedná se o technologickou platformu pro udržitelnou jadernou energii (SNETP), technologickou platformu pro provádění geologického ukládání (IGDTP) a multidisciplinární evropskou iniciativu pro nízké dávky (MELODI). Činnosti prováděné v rámci iniciativ SNETP a IGDTP velice těsně korespondují s prioritami strategického plánu pro energetické technologie a základní skupina organizací SNETP odpovídá za provádění evropské průmyslové iniciativy pro udržitelné jaderné štěpení (ESNII). Tyto iniciativy zahrnují činnosti spadající do rámcového programu, zejména pokud jde o jadernou bezpečnost.
      Interakce mezi iniciativami SNETP, IGDTP a MELODI a jinými fóry zainteresovaných subjektů existujícími na úrovni Unie, jako je Evropské jaderné fórum (ENEF) a Skupina evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG), se zvyšuje a bude případně usilováno o další součinnost prostřednictvím činností rámcového programu, přičemž je však třeba poukázat na to, že vývoj průmyslových produktů a služeb by měl být financován průmyslovým odvětvím.
      Rámcový program je charakterizován především zájmem o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti, a to rovněž s ohledem na mezinárodní kontext. Program bude rovněž i nadále podporovat iniciativy, jejichž cílem je zajistit, aby zařízení, odborná příprava a vzdělávací příležitosti i nadále odpovídaly současnému zaměření vnitrostátních programů a nejlepším zájmům Unie jako celku, a to zejména pokud jde o jadernou bezpečnost a radiační ochranu. Tento přístup především zajistí, že bude zachována odpovídající bezpečnostní kultura.

         Činnosti

      1.   Nakládání s konečným radioaktivním odpadem
      Prakticky zaměřené výzkumné činnosti týkající se zbývajících klíčových aspektů hloubkového geologického ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního paliva s dlouhým poločasem rozpadu a případně demonstrace technologií a bezpečnosti a podpora vytváření společného evropského pojetí hlavních otázek týkajících se nakládání s odpadem od jeho vzniku až po likvidaci.
      2.   Reaktorové systémy
      Výzkum za účelem podpory bezpečného provozu všech relevantních reaktorových systémů (včetně zařízení palivového cyklu), jež se v Evropě používají nebo těch typů reaktorů, které se mohou v budoucnu používat, a to v míře nezbytné k tomu, aby se v Evropě udržely široké odborné znalosti týkající se jaderné bezpečnosti, včetně všech aspektů palivového cyklu,jako například oddělování a transmutace, s výhradním zaměřením na bezpečnostní hlediska. Doprovodná opatření s cílem přispět k diskusi o udržitelné skladbě zdrojů energie v Evropě.
      3.   Radiační ochrana
      Výzkum zaměřený především na rizika vyplývající z vystavení nízkým dávkám záření, na lékařské využití a na zvládání mimořádných událostí s cílem poskytnout vědeckou základnu pro stabilní, nestranný a společensky přijatelný systém ochrany, přičemž bude zohledněn rovněž přínos využívání radiace v lékařství a průmyslu.
      4.   Infrastruktura
      Podpora používání a trvalé dostupnosti klíčových výzkumných infrastruktur ve výše uvedených prioritních tematických oblastech.
      5.   Lidské zdroje a odborná příprava
      Podpora udržení a dalšího rozvoje vědecké způsobilosti a kapacity lidských zdrojů s cílem v dlouhodobějším horizontu zajistit dostatek vhodně kvalifikovaných výzkumných pracovníků, inženýrů a zaměstnanců v jaderném odvětví.
      II.   ČINNOSTI SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA (JRC) V OBLASTI JADERNÉ ENERGIE

         Cíl

      Cílem zvláštního jaderného programu JRC je plnit povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy, se zvláštním důrazem na jadernou bezpečnost a radiační ochranu, a podporovat Komisi i členské státy v oblasti záruk a nešíření jaderných materiálů, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany. JRC bude dále posilovat svou úlohu evropského styčného bodu pro šíření informací, odbornou přípravu a vzdělávání odborníků a mladých vědeckých pracovníků, zejména v oblastech jaderné bezpečnosti a zabezpečení a radiační ochrany.

         Odůvodnění

      Je zapotřebí rozvíjet znalosti, dovednosti a kompetence, jež zajistí nezbytné nezávislé a spolehlivé odborné znalosti odpovídající současnému stavu vědy, a to za účelem podpory politik Unie v oblastech bezpečnosti jaderných reaktorů a palivových cyklů, jaderných záruk a zabezpečení. Podpora politiky Unie orientovaná na potřeby zákazníka, jež je zdůrazněna v mandátu JRC, bude doplněna proaktivní rolí v rámci Evropského výzkumného prostoru při provádění vysoce kvalitních výzkumných činností v úzké spolupráci s průmyslem a jinými subjekty a při rozvíjení sítí s veřejnými a soukromými institucemi v členských státech.

         Činnosti

                  1.

                  Činnosti v oblasti nakládání s jaderným odpadem a dopadu na životní prostředí se zaměří na řešení nejistot a otevřených otázek v oblasti nakládání s odpadem za účelem nalezení účinných řešení pro nakládání s vysoce radioaktivním jaderným odpadem, a to na základě dvou hlavních možností (přímé ukládání nebo oddělování a transmutace). Dále budou vyvíjeny činnosti s cílem posílit pochopení a modelování fyzikálních, chemických a základních vlastností aktiniových materiálů a vývoj databáze s vysoce přesnými jadernými referenčními údaji pro aplikace v oblasti jaderné energie i jiných oblastech (např. v lékařství). Za účelem zvýšení úsilí v oblasti radiační ochrany budou dále vyvíjeny environmentální modely radioizotopového rozptylování společně s testy monitorujícími radioaktivitu v životním prostředí, a to s cílem podpořit harmonizaci vnitrostátních monitorovacích postupů a systémů.

                  2.

                  Činnosti v oblasti jaderné bezpečnosti budou přispívat k provádění výzkumu bezpečnosti palivových cyklů, převážně se zaměřením na reaktorovou bezpečnost existujících reaktorů v Unii. Výzkum se bude rovněž zabývat bezpečností reaktorů nových inovativních designů, bezpečností a zárukami inovativních palivových cyklů, prodloužené doby spalování nebo nových typů paliva. Dále bude věnován rozvíjení bezpečnostních požadavků a pokročilých metod vyhodnocování u reaktorových systémů s významem pro jadernou bezpečnost v Evropě. Nadto bude JRC vystupovat v úloze integrujícího činitele a rozšiřovat výsledky výzkumu v této oblasti, a koordinovat tak evropský příspěvek k iniciativě v rámci mezinárodního výzkumného a vývojového fóra „IV. generace“. Dále bude poskytovat odborné poznatky týkající se jaderných incidentů a havárií.

                  3.

                  Činnosti v oblasti jaderného zabezpečení budou zaměřeny na další podporu plnění závazků Společenství, zejména vývoj metod pro kontrolu zařízení palivového cyklu, provádění dodatečného protokolu, včetně odebírání vzorků ze životního prostředí a s tím spojených záruk, a prevenci zneužití jaderného a radioaktivního materiálu při nedovoleném obchodování s takovýmto materiálem, včetně jaderné forenzní vědy.

         (1)  Úř. věst. L 246, 21.9.2007, s. 34.

         (2)  Všechny výzkumné činnosti v oblasti jaderného zabezpečení spadají pod oddíl II „Činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) v oblasti jaderné energie“.

      PŘÍLOHA II

         REŽIMY FINANCOVÁNÍ

      S výhradou pravidel pro účast stanovených pro provádění rámcového programu bude Společenství prostřednictvím celé řady režimů financování podporovat činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, včetně demonstračních činností v rámci zvláštních programů. Tyto režimy se použijí, samostatně nebo v kombinaci, na financování různých kategorií akcí prováděných v celém rámcovém programu.
      1.   REŽIMY FINANCOVÁNÍ V OBLASTI ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
      Zvláštní povaha činností v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy vyžaduje specifická opatření. Finanční podpora bude poskytována pro činnosti prováděné na základě postupů stanovených:

                  1.1

                  ve smlouvách o přidružení mezi Komisí a členskými státy nebo plně přidruženými třetími zeměmi nebo mezi Komisí a subjekty ve členských státech nebo plně přidružených třetích zemích uzavřených za účelem provedení části programu Společenství pro výzkum energie z jaderné syntézy v souladu s článkem 10 Smlouvy;

                  1.2

                  v Evropské dohodě o rozvoji v oblasti jaderné syntézy (EFDA), mnohostranné dohodě, jež byla uzavřena mezi Komisí a organizacemi usazenými ve členských státech nebo přidružených třetích státech nebo jednajícími jejich jménem a jež stanoví mimo jiné rámec pro další výzkum technologie v oblasti jaderné syntézy v přidružených organizacích a v průmyslovém odvětví, využití zařízení JET a evropský podíl na mezinárodní spolupráci;

                  1.3

                  ve společném evropském podniku pro ITER, na základě článků 45 až 51 Smlouvy;

                  1.4

                  v mezinárodních dohodách mezi Společenstvím a třetími zeměmi, které se vztahují na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje energie z jaderné syntézy, zejména v dohodě o projektu ITER a v dohodě o širším přístupu;

                  1.5

                  v jakékoli další mnohostranné dohodě uzavřené mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména v dohodě o mobilitě zaměstnanců;

                  1.6

                  v akcích se sdílenými náklady, jejichž cílem je podporovat výzkum energie z jaderné syntézy a přispívat k němu společně se subjekty v členských státech nebo třetích zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.

            Vedle výše uvedených činností lze provádět akce na podporu a rozvoj lidských zdrojů, stipendií, integrovaných iniciativ v oblasti infrastruktur a dále rovněž akce zvláštní podpory, a to zejména s cílem koordinovat výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy, provádět studie na podporu těchto činností, podporovat publikování, výměnu informací a odbornou přípravu se zaměřením na podporu přenosu technologií.
      2.   REŽIMY FINANCOVÁNÍ V JINÝCH OBLASTECH
      Činnosti v jiných oblastech než v oblasti energie z jaderné syntézy prováděné v rámcovém programu budou financovány prostřednictvím řady režimů financování. Tyto režimy se použijí, samostatně nebo v kombinaci, na financování různých kategorií akcí prováděných v celém rámcovém programu.
      Rozhodnutí o zvláštních programech, pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů budou podle potřeby uvádět:

                  —

                  typ(y) režimu (režimů) použitých pro financování různých kategorií akcí,

                  —

                  kategorie účastníků (jako jsou výzkumné organizace, vysoké školy, průmyslové odvětví, orgány veřejné moci), pro něž mohou být tyto programy a výzvy přínosné,

                  —

                  typy činností (výzkum, vývoj, demonstrace, odborná příprava, šíření informací, předávání znalostí a další související činnosti), které mohou být financovány.

            Pokud lze použít různé režimy financování, mohou pracovní programy stanovit, který režim financování se má použít u tématu, jehož se výzva k předkládání návrhů týká.
      Mezi režimy financování patří:

                  a)

                  na podporu akcí, které jsou prováděny především na základě výzvy k předkládání návrhů:

                              1.

                              Projekty založené na spolupráci
                              Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí s cílem rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty nebo společné zdroje pro výzkum. Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat. Může se jednat o akce malého či středního rozsahu zaměřené na výzkum, ale i o rozsáhlejší integrující projekty, které pro dosažení definovaného cíle vyžadují značný objem zdrojů. Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků bude zahrnuta do pracovních plánů projektů.

                              2.

                              Sítě excelence
                              Podpora společných výzkumných programů prováděných řadou výzkumných organizací integrujících své činnosti v dané oblasti a realizovaných výzkumnými týmy v rámci dlouhodobé spolupráce. Provádění těchto společných výzkumných programů bude vyžadovat formální závazek příslušných organizací. Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků bude zahrnuta do pracovních plánů projektů.

                              3.

                              Koordinační a podpůrné akce
                              Podpora činností, jejichž účelem je koordinace nebo podpora výzkumu (navazování kontaktů, výměny, nadnárodní přístup k výzkumným infrastrukturám, studie, konference, podíl na budování nových infrastruktur atd.) či prosazování rozvoje lidských zdrojů (např. navazování kontaktů a zavádění programů odborné přípravy). Tyto akce lze provádět rovněž jinými prostředky, než jsou výzvy k předkládání návrhů.

                  b)

                  na podporu činností prováděných na základě rozhodnutí Rady založených na návrhu Komise bude Společenství poskytovat finanční podporu pro rozsáhlé iniciativy s různými zdroji financování:

                              —

                              finanční příspěvek na realizaci společných podniků na základě postupů a ustanovení článků 45 až 51 Smlouvy,

                              —

                              finanční příspěvek na rozvoj nových infrastruktur evropského zájmu.

            Společenství bude realizovat režimy financování v souladu s nařízením Rady (Euratom) č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (1), pokud jde o pravidla účasti podniků, výzkumných středisek a vysokých škol, se souvisejícími nástroji státní podpory, zejména rámcem pro státní podporu na výzkum a vývoj, a s mezinárodními pravidly v této oblasti. V souladu s tímto mezinárodním rámcem bude třeba zvážit v jednotlivých případech rozsah a podobu finanční účasti, zejména budou-li k dispozici finanční prostředky z jiných zdrojů veřejného sektoru, včetně jiných zdrojů financování EU, jako je Evropská investiční banka.
      Pro účastníky nepřímé akce prováděné v regionu zaostávajícím ve vývoji (v konvergenčních regionech podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (2), včetně regionů způsobilých pro financování ze strukturálních fondů na základě cíle „Konvergence“ a regionů způsobilých pro financování z Fondu soudržnosti, a v nejvzdálenějších regionech) bude mobilizováno doplňkové financování ze strukturálních fondů, kdykoli to bude možné a vhodné.
      3.   PŘÍMÉ AKCE – SPOLEČNÉ VÝZKUMNÉ STŘEDISKO
      Společenství pověří JRC provedením činností, které jsou označovány jako přímé akce v souladu s rozhodnutím Rady 2012/95/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013) (3).

         (1)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

         (2)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

         (3)  Viz strana 40 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Rozhodnutí Rady 2007/423/SZBP ze dne 18. června 2007 , kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

text:
               19.6.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 157/23

      ROZHODNUTÍ RADY 2007/423/SZBP
   ze dne 18. června 2007,
   kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na společný postoj Rady 2004/293/SZBP (1), a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada přijala společným postojem 2004/293/SZBP opatření, jež mají zabránit vstupu na území členských států a průjezdu přes ně jednotlivcům zapojeným do činností, které napomáhají dosud nezadrženým osobám obviněným Mezinárodním soudním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) ze spáchání zločinů nadále unikat spravedlnosti, nebo které jednají způsobem, jenž by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY.

               (2)

               V důsledku vzetí pana Anteho Gotoviny do vazby ICTY by měla být ze seznamu vypuštěna jména určitých jednotlivců uvedených v článku 2 společného postoje, kteří jsou s Antem Gotovinou spojeni. Je také třeba aktualizovat údaje o ostatních osobách na seznamu.

               (3)

               Kromě toho by se do seznamu měla doplnit jména jiných osob, které jsou zapojeny do činností, které napomáhají dosud nezadrženým osobám obviněným ICTY ze spáchání zločinů nadále unikat spravedlnosti, nebo které jednají způsobem, jenž by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY.

               (4)

               Seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP se nahrazuje seznamem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 18. června 2007.

            Za Radu

            předseda

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 65. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2007/150/SZBP (Úř. věst. L 66, 6.3.2007, s. 21).

      PŘÍLOHA

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Rodiče: Svetko BILBIJA
                  Datum/místo narození: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3715730
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCD9986
                  Osobní identifikační č.: 1308956163305
                  Přezdívky:
                  Adresa: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Datum/místo narození: 19.10.1958, Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0000148 vydaný dne 26.7.1998 v: Srpsko Sarajevo (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03ETA0150
                  Osobní identifikační č.: 1910958130007
                  Přezdívky: Cicko
                  Adresa: CENTREK, společnost v Pale, Bosna a Hercegovina

                  3.

                  DJORDJEVIĆ, Jelena (příjmení po manželovi: GLUSIĆOVÁ Jelena)
                  Rodiče: Vlastimir a Sojka DJORDJEVIĆOVI
                  Datum/místo narození: 7.2.1977, Zaječar, Srbsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Beogradskog Bataljona č. 39, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: dcera Vlastimira DJORDJEVIĆE

                  4.

                  DJORDJEVIĆ, Sojka
                  Datum/místo narození: 29.9.1949, obec Knjaževac, Srbsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Beogradskog Bataljona č. 39, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: manželka Vlastimira DJORDJEVIĆE

                  5.

                  EČIM, Ljuban
                  Datum/místo narození: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0144290 vydaný dne 21.11.1998 v Banja Luce (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCE3530
                  Osobní identifikační č.: 0601964100083
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  6.

                  HADŽIĆ Goranka
                  Rodiče: Branko a Milena HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 18.6.1962, obec Vinkovci, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 1806962308218 (JMBG), průkaz totožnosti č.: 569934/03
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janosa 9, Nový Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: sestra Gorana HADŽIĆE

                  7.

                  HADŽIĆ, Ivana
                  Rodiče: Goran a Zivka HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 25.2.1983, Vukovar, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janosa 9, Nový Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: dcera Gorana HADŽIĆE

                  8.

                  HADŽIĆ, Srecko
                  Rodiče: Goran a Zivka HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 8.10.1987, Vukovar, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Gorana HADŽIĆE

                  9.

                  HADŽIĆ, Zivka
                  Rodiče: Branislav NUDIĆ
                  Datum/místo narození: 9.6.1957, Vinkovci, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janosa 9, Nový Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: manželka Gorana HADŽIĆE

                  10.

                  JOVIČIĆ, Predrag
                  Rodiče: Desmir JOVIČIĆ
                  Datum/místo narození: 1.3.1963, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4363551
                  Průkaz totožnosti č.: 03DYA0852
                  Osobní identifikační č.: 0103963173133
                  Přezdívky:
                  Adresa: Milana Simovica 23, Pale, Bosna a Hercegovina

                  11.

                  KARADŽIĆ, Aleksandar
                  Datum/místo narození: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0036395 (pozbyl platnosti dne 12.10.1998)
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky: Saša
                  Adresa:

                  12.

                  KARADŽIĆ, Ljilana (rodné příjmení: ZELEN)
                  Rodiče: Vojo a Anka
                  Datum/místo narození: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  13.

                  KARADŽIĆ, Luka
                  Rodiče: Vuko a Jovanka KARADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 31.7.1951, obec Savnik, Černá Hora
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Dubrovačka 14, Bělehrad, Srbsko, a Janka Vukotica 24, Rastoci, obec Nikšić, Černá Hora
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: bratr Radovana KARADŽIĆE

                  14.

                  KARADŽIĆ-JOVICEVIĆ, Sonja
                  Rodiče: Radovan KARADŽIĆ a Ljiljana ZELEN-KARADŽIĆ
                  Datum/místo narození: 22.5.1967, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 2205967175003 (JMBG); průkaz totožnosti č. 04DYB0041
                  Přezdívky: Seki
                  Adresa: Dobroslava Jevdjevica 9, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: dcera Radovana KARADŽIĆE

                  15.

                  KESEROVIĆ, Dragomir
                  Rodiče: Slavko
                  Datum/místo narození: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4191306
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCH5156
                  Osobní identifikační č.: 0806957100028
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  16.

                  KIJAĆ, Dragan
                  Datum/místo narození: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  17.

                  KOJIĆ, Radomir
                  Rodiče: Milanko a Zlatana
                  Datum/místo narození: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolać, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4742002 vydaný v roce 2002 v Sarajevu (pozbude platnosti v roce 2007)
                  Průkaz totožnosti č.: 03DYA1935 vydaný dne 7.7.2003 v Sarajevu
                  Osobní identifikační č.: 2311950173133
                  Přezdívky: Mineur nebo Ratko
                  Adresa: 115 Trifka Grabeza, Pale nebo Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna a Hercegovina

                  18.

                  KOVAĆ, Tomislav
                  Rodiče: Vaso
                  Datum/místo narození: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0412959171315
                  Přezdívky: Tomo
                  Adresa: Bijela, Černá Hora a Pale, Bosna a Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDŽIĆ, Pedrag
                  Rodiče: Vasilija
                  Datum/místo narození: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 03GFB1318
                  Osobní identifikační č.: 3001961120044
                  Přezdívky: Predo
                  Adresa: Doboj, Bosna a Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIĆ, Milorad Ulemek
                  Datum/místo narození: 15.5.1968, Bělehrad, Srbsko
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky: Legija (v padělaném průkazu totožnosti jako IVANIĆ, Zeljko)
                  Adresa: uvězněný (Bělehradská okresní věznice, Bačvanska 14, Bělehrad)

                  21.

                  MALIŠ, Milomir
                  Rodiče: Dejan MALIŠ
                  Datum/místo narození: 3.8.1966, Bjelice
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0308966131572
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vojvode Putnika, Foča, Bosna a Hercegovina

                  22.

                  MANDIĆ, Momčilo
                  Datum/místo narození: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0121391 vydaný dne 12.5.1999 v Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0105954171511
                  Přezdívky: Momo
                  Adresa: uvězněný

                  23.

                  MARIĆ, Milorad
                  Rodiče: Vinko MARIĆ
                  Datum/místo narození: 9.9.1957, Visoko, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4587936
                  Průkaz totožnosti č.: 04GKB5268
                  Osobní identifikační č.: 0909957171778
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  24.

                  MICEVIĆ, Jelenko
                  Rodiče: Luka a Desanka, rodné příjmení: SIMIĆ
                  Datum/místo narození: 8.8.1947, Borci blízko Konjice, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4166874
                  Průkaz totožnosti č.: 03BIA3452
                  Osobní identifikační č.: 0808947710266
                  Přezdívky: Filaret
                  Adresa: Klášter Milesevo, Srbsko

                  25.

                  MLADIĆ, Biljana (rodné příjmení: STOJČEVSKA)
                  Rodiče: Strahilo STOJČEVSKI a Svetlinka STOJČEVSKA
                  Datum/místo narození: 30.5.1972, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 3005972455086 (JMBG)
                  Přezdívky:
                  Adresa: přihlášen na adrese Blagoja Parovica 117a, Bělehrad, ale pobývá na adrese Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: snacha Ratka MLADIĆE

                  26.

                  MLADIĆ, Darko
                  Rodiče: Ratko a Bosiljka MLADIĆOVI
                  Datum/místo narození: 19.8.1969, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie
                  Cestovní pas č.: cestovní pas Srbsko a Černá Hora č. 003220335, datum vydání: 26.2.2002
                  Průkaz totožnosti č.: 1908969450106 (JMBG); průkaz totožnosti: B112059, datum vydání: 8.4.1994, vydal: SUP, Bělehrad
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Ratka MLADIĆE

                  27.

                  NINKOVIĆ, Milan
                  Rodiče: Simo
                  Datum/místo narození: 15.6.1943, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3944452
                  Průkaz totožnosti č.: 04GFE3783
                  Osobní identifikační č.: 1506943120018
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  28.

                  OSTOJIĆ, Velibor
                  Rodiče: Jozo
                  Datum/místo narození: 8.8.1945, Čelebići, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  29.

                  OSTOJIĆ, Zoran
                  Rodiče: Mico OSTOJIĆ
                  Datum/místo narození: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 04BSF6085
                  Osobní identifikační č.: 2903961172656
                  Přezdívky:
                  Adresa: Malta 25, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIĆ, Petko
                  Rodiče: Milovan PAVLOVIĆ
                  Datum/místo narození: 6.6.1957, Ratkovići, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4588517
                  Průkaz totožnosti č.: 03GKA9274
                  Osobní identifikační č.: 0606957183137
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  31.

                  PETROVIĆOVÁ, Tamara (rodné příjmení: DJORDJEVIĆOVÁ)
                  Rodiče: Vlastimir a Sojka DJORDJEVIĆOVI
                  Datum/místo narození: 3.10.1971, Zaječar, Srbsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Beogradskog Bataljona č. 39, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: dcera Vlastimira DJORDJEVIĆE

                  32.

                  POPOVIĆ, Čedomir
                  Rodiče: Radomir POPOVIĆ
                  Datum/místo narození: 24.3.1950, Petrovići
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 04FAA3580
                  Osobní identifikační č.: 2403950151018
                  Přezdívky:
                  Adresa: Crnogorska 36, Bileća, Bosna a Hercegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Rodiče: Djuro
                  Datum/místo narození: 30.8.1963, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 3008963171929
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  34.

                  RADOVIĆ, Nade
                  Rodiče: Milorad RADOVIĆ
                  Datum/místo narození: 26.1.1951, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: starý 0123256 (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03GJA2918
                  Osobní identifikační č.: 2601951131548
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stepe Stepanovića 12, Foča/Srbinje, Bosna a Hercegovina

                  35.

                  RATIĆ, Branko
                  Datum/místo narození: 26.11.1957, MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0442022 vydaný dne 17.9.1999 v Banja Luce
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCA8959
                  Osobní identifikační č.: 2611957173132
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIĆ, Slavko
                  Datum/místo narození: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Srbsko
                  Číslo cestovního pasu: platný cestovní pas č.: 3747158 vydaný 12.4.2002 v Banja Luce. Datum uplynutí platnosti: 12.4.2007. Neplatný cestovní pas 0020222 vydaný dne 25.8.1988 v Banja Luce. Datum uplynutí platnosti: 25.8.2003
                  Průkaz totožnosti č.: 04EFA1053
                  Osobní identifikační č.: 1505952103022
                  Přezdívky:
                  Adresa: 21 Vojvode Mišića, Laktasi, Bosna a Hercegovina

                  37.

                  SAROVIĆ, Mirko
                  Datum/místo narození: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4363471 vydaný v Istočno Sarajevo, datum pozbytí platnosti: 8.10.2008
                  Průkaz totožnosti č.: 04PEA4585
                  Osobní identifikační č.: 1609956172657
                  Přezdívky:
                  Adresa: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  38.

                  SKOČAJIĆ, Mrksa
                  Rodiče: Dejan SKOČAJIĆ
                  Datum/místo narození: 5.8.1953, Blagaj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3681597
                  Průkaz totožnosti č.: 04GDB9950
                  Osobní identifikační č.: 0508953150038
                  Přezdívky:
                  Adresa: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosna a Hercegovina

                  39.

                  VRAČAR, Milenko
                  Datum/místo narození: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: platný cestovní pas 3865548 vydaný dne 29.8.2002 v Banja Luce. Datum pozbytí platnosti: 29.8.2007. Neplatný cestovní pas 0280280 vydaný dne 4.12.1999 v Banja Luce (datum pozbytí platnosti: 4.12.2004) a 0062130 vydaný dne 16.9.1998 v Banja Luce, Bosna a Hercegovina
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCE6934
                  Osobní identifikační č.: 1505956160012
                  Přezdívky:
                  Adresa: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIĆ, Milan
                  Rodiče: Jovan
                  Datum/místo narození: 7.10.1939, Dobruśa
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  41.

                  ZUPLJANINOVÁ, Divna (rodné příjmení: STOISAVLJEVIĆ)
                  Rodiče: Dobrisav a Zorka STOISAVLJEVIĆOVI
                  Datum/místo narození: 15.11.1956, Maslovare, obec Kotor Varos, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 0256552 Bosna a Hercegovina, datum vydání: 26.4.1999
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCM2618, datum vydání: 5.11.2004 a řidičský průkaz č. 05GCF8710, datum vydání: 3.1.2005
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: manželka Stojana ZUPLJANINA

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Rodiče: Stojan a Divna ZUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 21.7.1980, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 4009608, Bosna a Hercegovina, datum vydání: 7.2.2003
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCG6605, řidičský průkaz č.: 04GCC6937, datum vydání: 8.3.2004
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Stojana ZUPLJANINA

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Rodiče: Stojan a Divna ZUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 18.7.1984, Piskavica/Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 5049445, Bosna a Hercegovina, datum vydání: 26.4.2006
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCB5148, datum vydání: 10.6.2003, řidičský průkaz č. 04GCF5074, datum vydání: 30.11.2004
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Stojana ZUPLJANINA

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Rodiče: Stanko a Cvijeta ZUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 17.11.1957, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 0023955 Bosna a Hercegovina, datum vydání: 24.8.1998
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCL4072, č. řidičského průkazu: 04GCE8351, datum vydání: 18.9.2004
                  Přezdívky: Bebac
                  Adresa: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: bratranec Stojana ZUPLJANINA


title: 2014/640/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 23. září 2013 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeném Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé k přijetí jednacího řádu Výboru pro kulturní spolupráci

text:
               3.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 263/23

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 23. září 2013
   o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeném Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé k přijetí jednacího řádu Výboru pro kulturní spolupráci

      (2014/640/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 písm. této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 23. dubna 2007 zmocnila Rada Komisi jménem Evropské unie a jejích členských států k jednání o dohodě o volném obchodu s Korejskou republikou.

               (2)

               Tato jednání byla uzavřena a Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla dne 6. října 2010 podepsána. Protokol k dohodě o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“), v jehož článku 1 je stanoven rámec, v němž strany spolupracují v zájmu usnadnění výměny v oblasti kulturních činností, zboží a služeb, mimo jiné i v audiovizuálním odvětví.

               (3)

               Podle čl. 15.10. odst. 5 uvedené dohody byla dohoda prozatímně uplatňována rozhodnutím Rady 2011/265/EU (2) (dále jen „rozhodnutí“) ode dne 1. července 2011 s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (4)

               Podle článku 3 rozhodnutí nejsou čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1, 2, 4 a 5 a články 8, 9 a 10 protokolu prozatímně uplatňovány.

               (5)

               V souladu s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí má Komise Koreji písemně oznámit úmysl neprodloužit platnosti nároku audiovizuálních koprodukcí podle článku 5 uvedeného protokolu postupem podle čl. 5 odst. 8 protokolu, pokud Rada na základě návrhu Komise neschválí čtyři měsíce před koncem platnosti tohoto nároku, že má platit i nadále. Rozhodne-li Rada o další platnosti nároku, uplatní se tato informační povinnost i na konci obnovené doby platnosti nároku. Pro účely rozhodování o další platnosti nároku má Rada rozhodovat jednomyslně.

               (6)

               V článku 3 protokolu se stanoví, že se zřizuje Výbor pro kulturní spolupráci, mezi jehož úkoly patří i dohlížet na provádění protokolu.

               (7)

               Podle článku 6 rozhodnutí mají být zástupci Unie ve Výboru pro kulturní spolupráci vyšší úředníci z Komise i členských států, kteří mají odborné znalosti a zkušenosti v kulturních záležitostech a postupech a kteří mají zastupovat postoje Unie v souladu se Smlouvou.

               (8)

               Rozhodnutími výboru by neměla být udělována práva či ukládány povinnosti, které mohou být přímo uplatňovány před soudy Unie nebo členských států.

               (9)

               Od rané fáze formulování postoje, který má Evropská unie zaujmout ve Výboru pro kulturní spolupráci, by měly být zapojeny přípravné orgány Rady s pravomocemi v kulturní a audiovizuální oblasti.

               (10)

               Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny příslušné pravomoci Unie a členských států.

               (11)

               Unie by měla stanovit postoj, který je třeba zaujmout ve Výboru pro kulturní spolupráci, pokud jde o přijetí jednacího řádu Výboru pro kulturní spolupráci,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeném Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé k přijetí jednacího řádu Výboru pro kulturní spolupráci, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru pro kulturní spolupráci připojeném k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 23. září 2013.

            Za Radu

            předseda

         V. JUKNA

      (1)  Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 6.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/265/EU ze dne 16. září 2010 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 1).

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO KULTURNÍ SPOLUPRÁCI EU-KOREA č. […]
      ze dne […]
      o přijetí jednacího řádu Výboru pro kulturní spolupráci
      VÝBOR PRO KULTURNÍ SPOLUPRÁCI,
      s ohledem na Protokol o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsané v Bruselu dne 6. října 2010, a zejména na článek 3 uvedeného protokolu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V článku 3 Protokolu o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“) se stanoví, že se zřizuje Výbor pro kulturní spolupráci (dále jen „výbor“).

                  (2)

                  Výbor by měl v souladu s čl. 3 odst. 3 protokolu vykonávat veškeré funkce Výboru pro obchod, pokud jde o protokol.

                  (3)

                  Výbor by měl přijmout svůj jednací řád,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Tímto se přijímá jednací řád výboru uvedený v příloze.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem …

         V … dne …

               Za Výbor pro kulturní spolupráci

               první náměstek

               Ministerstva kultury, sportu a cestovního ruchu Korejské republiky

            …

               [bude doplněno korejskou stranou]

               generální ředitel Generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu

               Evropské komise

            …

      PŘÍLOHA
      JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO KULTURNÍ SPOLUPRÁCI
      Článek 1
      Složení a předseda
      1.   Výbor pro kulturní spolupráci (dále jen „výbor“) uvedený v čl. 3 odst. 1 Protokolu o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“) Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) plní v souladu s čl. 3 odst. 3 protokolu veškeré funkce Výboru pro obchod, pokud jde o protokol, a dohlíží nad prováděním protokolu.
      2.   Výbor je složen ze zástupců Komise a členských států, které může v otázkách spadajících do oblasti jejich působnosti zastupovat předsednictví Rady Evropské unie, na jedné straně a ze zástupců Koreje na straně druhé. Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 1 protokolu, jsou těmito zástupci vyšší úředníci veřejné správy obou stran, kteří mají odborné znalosti a zkušenosti v kulturních záležitostech a postupech.
      3.   Výboru budou spolupředsedat generální ředitel kanceláře pro programový obsah korejského Ministerstva kultury, sportu a cestovního ruchu a ředitel pro kulturu a sdělovací prostředky Generálního ředitelství Evropské komise pro vzdělávání a kulturu. Předsedové se mohou nechat zastupovat osobami k tomu zmocněnými.
      Článek 2
      Zastupování
      1.   Strana oznámí druhé straně seznam svých členů výboru. Seznam spravuje sekretariát výboru.
      2.   Člen, který si přeje být zastupován náhradníkem, oznámí předsedům výboru jméno svého náhradníka před zasedáním, na kterém si přeje být takto zastupován. Náhradník za člena výboru vykonává veškerá práva tohoto člena.
      Článek 3
      Zasedání
      1.   Výbor zasedá nejméně jednou za rok a vždy, kdy je to nezbytné na žádost kterékoli ze stran. Zasedání se konají střídavě v Bruselu nebo v Soulu, pokud se strany nedohodnou jinak. Jestliže obě strany souhlasí, mohou se zasedání výboru konat prostřednictvím videokonference nebo telekonference.
      2.   Všechna zasedání výboru svolává sekretariát výboru na den a místo, na nichž se obě strany dohodnou. Oznámení o svolání zasedání vydá sekretariát výboru členům výboru nejpozději 3 měsíce před dnem konání zasedání, pokud se strany nedohodnou jinak.
      Článek 4
      Delegace
      Členové výboru mohou být doprovázeni úředníky. Před každým zasedáním jsou předsedové výboru informováni o plánovaném složení delegací, které se zúčastní zasedání.
      Článek 5
      Pozorovatelé a odborníci
      Předsedové výboru mohou na zasedání přizvat ad hoc pozorovatele a odborníky.
      Článek 6
      Sekretariát
      Domácí kontaktní místa uvedená v čl. 3 odst. 4 protokolu vykonávají společně funkci sekretariátu výboru.
      Článek 7
      Doklady
      Pokud jednání výboru vycházejí z písemných podkladů, sekretariát výboru tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty výboru.
      Článek 8
      Korespondence
      1.   Korespondence určená předsedům výboru se zasílá sekretariátu výboru, který ji rozešle členům výboru.
      2.   Korespondence od předsedů výboru se adresátům zasílá prostřednictvím sekretariátu výboru, který ji očísluje a případně rozešle ostatním členům výboru.
      Článek 9
      Program zasedání
      1.   Předběžný program jednotlivých zasedání vypracuje sekretariát výboru. Tento předběžný program je spolu s příslušnými dokumenty zaslán nejpozději 2 měsíce přede dnem konání zasedání členům výboru, jakož i předsedům výboru.
      2.   Výbor schvaluje na začátku každého zasedání svůj program. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body, než které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.
      3.   Předsedové výboru mohou po dohodě lhůtu uvedenou v odstavci 1 zkrátit, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.
      Článek 10
      Zápis
      1.   Návrh zápisu z každého zasedání vypracuje sekretariát výboru obvykle do 21 dnů od ukončení zasedání.
      2.   Zápis zpravidla nabízí shrnutí každého bodu programu s případným uvedením:

                  a)

                  dokumentů předložených výboru;

                  b)

                  veškerých prohlášení, která se na požádání člena výboru mají zapsat; a

                  c)

                  přijatých rozhodnutí, doporučení, schválených prohlášení a závěrů přijatých k jednotlivým bodům.

            3.   Zápis obsahuje rovněž seznam všech účastníků, kteří se zasedání zúčastnili.
      4.   Zápis písemně schválí obě strany do 28 dnů ode dne přijetí zápisu, nebo v jiné lhůtě, na které se strany dohodnou. Po schválení zápisu sekretariát výboru podepíše jeho dvě vyhotovení a každá ze stran obdrží po jednom z těchto originálních dokumentů. Kopie podepsaných zápisů se zašlou členům výboru.
      Článek 11
      Rozhodnutí a doporučení
      1.   Za účelem plnění cílů protokolu může výbor přijímat rozhodnutí a vydávat doporučení týkající se veškerých otázek stanovených protokolem.
      2.   Výbor přijímá rozhodnutí a doporučení na základě dohody obou stran. Tyto akty musí být označeny jako „rozhodnutí“ či „doporučení“.
      3.   Pokud se na tom obě strany dohodnou, může výbor v období mezi zasedáními přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi předsedy výboru. Rozhodnutí či doporučení přijímaná písemným postupem rozešle sekretariát výboru jeho členům nejméně dva měsíce před dnem jejich přijetí. Dokončení písemného postupu stanoví sekretariát výboru, který o něm informuje členy výboru.
      4.   Sekretariát výboru přidělí každému rozhodnutí nebo doporučení pořadové číslo a opatří jej, datum datem přijetí a popisem předmětu a rozešle je členům výboru. Každé rozhodnutí stanoví den, ke kterému vstupuje v platnost.
      5.   Rozhodnutí a doporučení přijatá výborem se ověřují ve dvou vyhotoveních podepsaných předsedy výboru.
      Článek 12
      Veřejnost jednání a důvěrnost
      1.   Není-li rozhodnuto jinak, jsou zasedání výboru neveřejná.
      2.   Předloží-li strana výboru informace, jež považuje podle svých právních a správních předpisů za důvěrné, bude druhá strana s takovými informacemi nakládat jako s důvěrnými.
      3.   Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí nebo doporučení výboru ve svém příslušném úředním tisku.
      Článek 13
      Výdaje
      1.   Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních výboru, a to jak výdaje na pracovníky, cestovné a stravné, tak poštovné a telekomunikační poplatky.
      2.   Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí hostitelská strana.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1366 ze dne 10. srpna 2016, kterým se potvrzuje účast Estonska na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky

text:
               11.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 216/23

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1366
   ze dne 10. srpna 2016,
   kterým se potvrzuje účast Estonska na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 328 odst. 1 a čl. 331 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/405/EU ze dne 12. července 2010, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky (1),
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1259/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky (2),
   s ohledem na oznámení Estonska o jeho záměru účastnit se posílené spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada dne 12. července 2010 přijala rozhodnutí, kterým se Belgii, Bulharsku, Německu, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Maltě, Rakousku, Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku povoluje posílená spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky.

               (2)

               Rada dne 20. prosince 2010 přijala nařízení (EU) č. 1259/2010, kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky.

               (3)

               Komise dne 21. listopadu 2012 přijala rozhodnutí 2012/714/EU, kterým se potvrzuje účast Litvy na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky (3).

               (4)

               Komise dne 27. ledna 2014 přijala rozhodnutí 2014/39/EU, kterým se potvrzuje účast Řecka na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky (4).

               (5)

               Estonsko oznámilo svůj záměr účastnit se posílené spolupráce v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky dopisem ze dne 13. dubna 2016, který Komise zaevidovala dne 18. dubna 2016.

               (6)

               Komise poznamenává, že ani rozhodnutí 2010/405/EU ani nařízení (EU) č. 1259/2010 nestanovuje žádné zvláštní podmínky účasti na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky a že účast Estonska by měla zvýšit přínos této posílené spolupráce.

               (7)

               Účast Estonska na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky by proto měla být potvrzena.

               (8)

               Komise by měla pro Estonsko přijmout přechodná opatření, jež jsou pro používání nařízení (EU) č. 1259/2010 nezbytná.

               (9)

               Nařízení (EU) č. 1259/2010 by mělo v Estonsku vstoupit v platnost prvním dnem po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Účast Estonska na posílené spolupráci
   1.   Účast Estonska na posílené spolupráci v oblasti rozhodného práva ve věcech rozvodu a rozluky povolené rozhodnutím 2010/405/EU se potvrzuje.
   2.   Nařízení (EU) č. 1259/2010 se vztahuje na Estonsko v souladu s tímto rozhodnutím.
   Článek 2
   Informace poskytované Estonskem
   Do 11. května 2017 oznámí Estonsko Komisi případné vnitrostátní právní předpisy týkající se:

               a)

               formálních požadavků týkajících se dohod o volbě rozhodného práva podle čl. 7 odst. 2 až 4 nařízení (EU) č. 1259/2010; a dále

               b)

               možnosti určit rozhodné právo podle čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1259/2010.

         Článek 3
   Přechodná ustanovení pro Estonsko
   1.   Nařízení (EU) č. 1259/2010 se v Estonsku použije pouze na zahájená soudní řízení a na dohody podle článku 5 nařízení (EU) č. 1259/2010 uzavřené po 11. únorem 2018.
   Dohody o volbě rozhodného práva uzavřené před 11. únorem 2018 jsou v Estonsku rovněž platné, pokud jsou v souladu s články 6 a 7 nařízení (EU) č. 1259/2010.
   2.   Nařízením (EU) č. 1259/2010 nejsou v Estonsku dotčeny dohody o volbě rozhodného práva uzavřené v souladu s právem zúčastněného členského státu, u jehož soudu bylo zahájeno řízení před 11. únorem 2018.
   Článek 4
   Vstup v platnost a použitelnost nařízení (EU) č. 1259/2010 v Estonsku
   Nařízení (EU) č. 1259/2010 vstupuje v Estonsku v platnost prvním dnem po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie.
   Nařízení (EU) č. 1259/2010 se v Estonsku použije od 11. února 2018.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 10. srpna 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 189, 22.7.2010, s. 12.

      (2)  Úř. věst. L 343, 29.12.2010, s. 10.

      (3)  Úř. věst. L 323, 22.11.2012, s. 18.

      (4)  Úř. věst. L 23, 28.1.2014, s. 41.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1097 ze dne 8. dubna 2015 o slučitelnosti opatření, která Dánsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie

text:
               8.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/54

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1097
   ze dne 8. dubna 2015
   o slučitelnosti opatření, která Dánsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice,
   s ohledem na stanovisko výboru zřízeného podle článku 29 směrnice 2010/13/EU,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dopisem ze dne 6. ledna 2015 oznámilo Dánsko Komisi určitá opatření, která zamýšlí přijmout v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.

               (2)

               Komise ve lhůtě tří měsíců od doručení uvedeného oznámení ověřila slučitelnost těchto opatření s právem Unie, zejména pokud jde o proporcionalitu opatření a transparentnost vnitrostátního konzultačního postupu.

               (3)

               Při posuzování těchto opatření Komise vzala v úvahu dostupné údaje o dánském audiovizuálním trhu, zejména pokud jde o dopad na televizní trh.

               (4)

               Seznam událostí zásadního společenského významu Dánsko vypracovalo jasným a transparentním způsobem na základě rozsáhlé veřejné konzultace.

               (5)

               Na základě podrobných důkazů a údajů o sledovanosti poskytnutých dánskými orgány Komise ověřila, že seznam určených událostí vypracovaný podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU splňuje nejméně dvě z následujících kritérií, která se považují za spolehlivé ukazatele společenského významu událostí: i) událost má v určitém členském státě mimořádný celkový ohlas a nemá význam pouze pro veřejnost, která příslušnou sportovní či jinou činnost zpravidla sleduje; ii) událost je všeobecně uznávaná a pro obyvatelstvo daného členského státu má zvláštní kulturní význam, neboť především posiluje kulturní identitu; iii) příslušné události se účastní národní tým v rámci soutěže nebo turnaje mezinárodního významu a iv) událost je tradičně vysílána ve volně dostupném televizním vysílání a mívá vysokou sledovanost.

               (6)

               Oznámený seznam událostí zásadního společenského významu obsahuje řadu určených událostí, jež jsou považovány za události zásadního společenského významu, kupříkladu letní a zimní olympijské hry. Jak prokázaly dánské orgány, letní a zimní olympijské hry mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Dánsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje.

               (7)

               Finále a semifinále mistrovství světa v kopané (muži) a mistrovství Evropy v kopané (muži) jsou rovněž považovány za události zásadního společenského významu. Seznam rovněž obsahuje všechny zápasy, jichž se v rámci uvedených událostí účastní dánský národní tým, jakož i kvalifikační zápasy dánského národního týmu. Jak prokázaly dánské orgány, tyto události mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Dánsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje. Zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu.

               (8)

               Finálové a semifinálové zápasy, všechny zápasy dánského národního týmu, jakož i kvalifikační zápasy dánského národního týmu mistrovství světa v házené (ženy) a mistrovství Evropy v házené (ženy) mají vysokou sledovanost a jsou tradičně vysílány ve volně dostupném televizním vysílání. Budí nadto v Dánsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, jež tento sport obvykle nesleduje. Národní tým se při nich účastní mezinárodního turnaje zásadního významu. Tento nevšední a široký zájem je o to větší, že dánský národní tým dosáhl na těchto turnajích významných úspěchů.

               (9)

               Finálové a semifinálové zápasy, všechny zápasy dánského národního týmu, jakož i kvalifikační zápasy dánského národního týmu mistrovství světa v házené (muži) a mistrovství Evropy v házené (muži) mají vysokou sledovanost a jsou tradičně vysílány ve volně dostupném televizním vysílání. Budí nadto v Dánsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, jež tento sport obvykle nesleduje. Národní tým se při nich účastní mezinárodního turnaje zásadního významu. Tento nevšední a široký zájem je o to větší, že dánský národní tým dosáhl na těchto turnajích významných úspěchů.

               (10)

               Určená opatření nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení sledovaného cíle, a sice ochrany práva na informace a širokého přístupu veřejnosti k televizním přenosům událostí zásadního společenského významu. Tento závěr zohledňuje podmínky, za nichž se předmětné události budou vysílat, definici „oprávněného subjektu televizního vysílání“, úlohu rozhodčího řízení při řešení sporů vzniklých při provádění opatření a skutečnost, že dekret obsahující seznam událostí se bude vztahovat na události, u kterých dojde k uzavření smluv o výlučných právech poté, co dekret vstoupí v platnost. Lze proto učinit závěr, že účinky na právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.

               (11)

               Ze stejných důvodů se dánská opatření jeví jako přiměřená k odůvodnění výjimky ze základní svobody volného pohybu služeb stanovené v článku 56 Smlouvy o fungování Evropské unie. Převažujícím veřejným zájmem je zajistit přístup široké veřejnosti k vysílání událostí zásadního společenského významu. Dánská opatření kromě toho nepředstavují diskriminaci ani uzavření trhu vůči subjektům televizního vysílání, držitelům práv nebo jiným hospodářským subjektům z jiných členských států.

               (12)

               Určená opatření jsou nadto slučitelná s pravidly hospodářské soutěže Unie. Definice oprávněných subjektů, jež mohou vysílat události uvedené na seznamu, je založena na objektivních kritériích, která umožňují skutečnou a potenciální hospodářskou soutěž při získávání vysílacích práv na tyto události. Kromě toho není počet určených událostí nepřiměřený v rozsahu, jaký by narušil hospodářskou soutěž na navazujících trzích s volně dostupným televizním vysíláním a placeným televizním vysíláním. Lze proto zaujmout stanovisko, že účinky na volnou hospodářskou soutěž nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.

               (13)

               Komise sdělila opatření, jež Dánsko zamýšlí přijmout, ostatním členským státům a předložila výsledky ověřování výboru zřízenému podle článku 29 směrnice 2010/13/EU. Výbor přijal kladné stanovisko,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   1.   Opatření, která Dánsko zamýšlí přijmout podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU a která byla oznámena Komisi podle čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice, jsou slučitelná s právem Unie.
   2.   Opatření přijatá Dánskem se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 8. dubna 2015.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1.

      PŘÍLOHA

         VYHLÁŠKA O VYUŽÍVÁNÍ TELEVIZNÍCH PRÁV NA UDÁLOSTI ZÁSADNÍHO SPOLEČENSKÉHO VÝZNAMU

      V souladu s § 90 odst. 1 a § 93 odst. 2 zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání, viz úplné znění č. 255 ze dne 20. března 2014, se stanoví toto:
      OBLAST PŮSOBNOSTI

                     § 1

                              (1)

                              Tato vyhláška upravuje využívání výhradních práv na události zásadního společenského významu provozovateli televizního vysílání. Pojmem „provozovatel televizního vysílání“ se rozumí podnik poskytující služby televizních programů podle § 1 a 2 zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání.

                              (2)

                              Výhradní práva na takové události nesmí být využity tak, aby se podstatné části veřejnosti znemožnilo sledovat události v přímém přenosu nebo ze záznamu ve volně dostupném televizním vysílání.

            UDÁLOSTI ZÁSADNÍHO SPOLEČENSKÉHO VÝZNAMU

                     § 2

                  V této vyhlášce se pojmem „událost zásadního společenského významu“ rozumí sportovní událost splňující alespoň dvě z těchto podmínek:

                              (1)

                              o událost se zajímají jiné osoby, než které obvykle v televizním vysílání sledují daný sport nebo dané sporty;

                              (2)

                              událost se týká druhu sportu, který tradičně zaujímá ústřední místo v dánské sportovní kultuře;

                              (3)

                              událost většinou sleduje mnoho televizních diváků.

                     § 3

                  Za události zásadního společenského významu se považují tyto události:

                              (1)

                              (letní a zimní) olympijské hry: celé hry včetně zahajovacího a závěrečného ceremoniálu s výhradou § 7 odst. 2;

                              (2)

                              finálové zápasy mistrovství světa a Evropy ve fotbale (muži): všechny zápasy, jichž se účastní Dánsko, včetně semifinále a finále;

                              (3)

                              finálové zápasy mistrovství světa a Evropy v házené (muži a ženy): všechny zápasy, jichž se účastní Dánsko, včetně semifinále a finále;

                              (4)

                              kvalifikační zápasy na mistrovství světa a Evropy ve fotbale, jichž se účastní Dánsko (muži);

                              (5)

                              kvalifikační zápasy na mistrovství světa a Evropy v házené, jichž se účastní Dánsko (muži a ženy).

            VYUŽÍVÁNÍ TELEVIZNÍCH PRÁV

                     § 4

                  Ke znemožnění sledování události podstatnou částí veřejnosti ve volně dostupném televizním vysílání nedochází, pokud:

                              (1)

                              je tato událost vysílána na televizním kanále nebo kanálech, k nimž má v době vysílání celkem 90 procent všech domácností přístup na svých televizních přijímačích prostřednictvím antény, satelitu, kabelu nebo IP TV/TV přes internetový protokol a

                              (2)

                              přístup domácnosti k události je bezplatný s výjimkou:

                                          a)

                                          koncesionářských poplatků za televizní vysílání a

                                          b)

                                          předplatného hrazeného televizním provozovatelům poskytujícím televizní kanál, jenž je k dispozici v základním balíčku, nebo

                                          c)

                                          předplatného, na jehož základě je poskytován pouze tento kanál, v případě že se nevyžaduje předplacení balíčku.

                     § 5

                              (1)

                              Provozovatelé televizního vysílání, kteří nejsou schopni využívat výhradní práva na událost zásadního společenského významu v souladu s omezením práva na využívání uvedeným v § 1 odst. 2, viz § 4, a kteří získali výhradní práva na vysílání této události, viz § 3, mohou tyto práva využívat pouze v případě, že mohou na základě dohody s provozovatelem televizního vysílání zajistit, že podstatné části veřejnosti nebude znemožněno tuto událost sledovat v přímém přenosu nebo ze záznamu ve volně dostupném televizním vysílání.

                              (2)

                              Provozovatelé televizního vysílání, kteří nejsou schopni využívat výhradní práva na událost zásadního společenského významu v souladu s omezením práva na využívání uvedeným v § 1 odst. 2, viz § 4, a kteří získali výhradní práva na vysílání této události, viz § 3, včas, a pokud je to s ohledem na dobu nabytí těchto práv možné, nejpozději šest měsíců před začátkem události, nabídnou práva provozovatelům televizního vysílání (skupině provozovatelů), kteří (které) jsou schopni(y) využívat výhradní práva na tuto událost v souladu s omezením práva na využívání uvedeným v § 1 odst. 2, viz § 4, aby se zjistilo, zda existují provozovatelé televizního vysílání (skupiny provozovatelů), kteří (které) si přejí uzavřít spravedlivou obchodní dohodu o televizním vysílání této události, viz odstavce 3 a 4 a § 8. V případech, kdy je podle § 6 odst. 1 bodu 1 možné vysílat událost ze záznamu, zahrnuje dohoda nabídnutá provozovatelem televizního vysílání nebo poskytovatelem služeb, který není schopen využívat výhradní práva na tuto událost v souladu s omezením práva na využívání uvedeným v § 1 odst. 2, viz § 4, oprávnění vysílat v přímém přenosu i ze záznamu.

                              (3)

                              Provozovatelé televizního vysílání, kterým byla podle odstavce 1 nabídnuta dohoda o vysílání události zásadního společenského významu, viz § 3, musí písemně projevit zájem o uzavření takovéto dohody do 14 dnů od obdržení písemné nabídky obsahující kromě navrhované ceny a dalších smluvních podmínek konkrétní informace o události, včetně informací o tom, kde a kdy se bude konat.

                              (4)

                              Ustanovení výše uvedeného odstavce 1 neplatí v případech, kdy provozovatel televizního vysílání nebo poskytovatel služeb prokáže, že žádný provozovatel nebo skupina provozovatelů televizního vysílání, který (kteří) je schopen (jsou schopni) využívat výhradní práva na událost zásadního společenského významu v souladu s omezením práva na využívání uvedeným v § 1 odst. 2, viz § 4, si nepřeje uzavřít spravedlivou obchodní dohodu o vysílání této události.

                     § 6

                              (1)

                              Události zásadního společenského významu definované v § 3 jsou obecně vysílány v přímém přenosu. Tyto události však mohou být vysílány ze záznamu, pokud je odklad vysílání dán objektivními okolnostmi, např. pokud:

                                          1.

                                          událost probíhá v noci (00:00–06:00 hodin dánského času);

                                          2.

                                          událost tvoří řada souběžných událostí, jako jsou například olympijské hry, nebo

                                          3.

                                          by živé vysílání vyžadovalo časovou úpravu vysílání jiných událostí zásadního společenského významu než událostí uvedených v § 3.

                              (2)

                              Vysílání události zásadního společenského významu nesmí být obecně odloženo o více než 24 hodin.

                              (3)

                              Ustanovení výše uvedených odstavců 1 a 2 neplatí pro vysílání událostí podle § 5 odst. 4.

                     § 7

                              (1)

                              Události zásadního společenského významu definované v § 3 jsou vysílány v celém rozsahu, s výhradou níže uvedeného odstavce 2.

                              (2)

                              Vysílání letních a zimních olympijských her, viz § 3 bod 1, může být omezeno na širší a reprezentativní výběr pokrytí celé události, jež trvá významně dlouhou dobu, ve formě výňatků, které podávají adekvátní přehled o všech sportech a zúčastněných zemích. Důraz se klade rovněž na pokrytí účasti Dánska a na podmínky stanovené v § 2. Zahajovací a závěrečný ceremoniál musí být vysílán v přímém přenosu a v nezkrácené podobě, s výhradou § 6. Části olympijských her, které nejsou vysílány podle odstavců 1 a 2, mohou být vysílány na kanálech, které nesplňují požadavky § 4.

                              (3)

                              Ustanovení výše uvedených odstavců 1 a 2 neplatí pro vysílání událostí podle § 5 odst. 4.

            OSTATNÍ USTANOVENÍ

                     § 8

                  Spory týkající se dohody podle § 5 odst. 1–3 o vysílání události zásadního společenského významu, včetně sporů v souvislosti s cenou, musí být řešeny v rozhodčím řízení, viz zákon o rozhodčím řízení.

                     § 9

                  Ministerstvo kultury posoudí vyhlášku do tří let od jejího vstupu v platnost. Posouzení bude zahrnovat vývoj situace z hlediska forem rozšíření a diskuse se zúčastněnými stranami.

            PORUŠENÍ PŘEDPISU

                     § 10

                              (1)

                              Za porušení § 1 odst. 2, § 5 odst. 1 a 2, § 6 odst. 1 a 2 a § 7 odst. 1 a 2 lze uložit pokutu.

                              (2)

                              Společnosti atd. (právní subjekty) mohou být povolány k odpovědnosti podle ustanovení kapitoly 5 trestního zákoníku.

                     § 11

                              (1)

                              Podle § 50 odst. 1 bodu 1 zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání může být licence na program vydaná podle § 45 uvedeného zákona dočasně nebo trvale odejmuta, pokud držitel hrubě nebo opakovaně poruší uvedený zákon nebo ustanovení stanovená na jeho základě.

                              (2)

                              Podle § 50 odst. 2 bodu 1 zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání může Rada pro televizní a rozhlasové vysílání rozhodnout o dočasném nebo trvalém ukončení poskytování programových služeb podle § 47 uvedeného zákona, pokud zapsaný podnik hrubě nebo opakovaně poruší uvedený zákon nebo ustanovení stanovená na jeho základě.

            VSTUP V PLATNOST

                     § 12

                  Tato vyhláška vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 a použije se na události, v jejichž případě se dohoda o využívání výhradních práv uzavře po tomto datu.

            Ministerstvo kultury, dne 19. dubna 2015.
      Marianne JELVED/Lars M. BANKE


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/1620 ze dne 27. dubna 2017 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost

text:
               29.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/124

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/1620
   ze dne 27. dubna 2017
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2015 (1),

               —

               s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2015 (COM(2016) 475 – C8-0278/2016) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2015 spolu s odpověďmi orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (4) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2015 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na články 55, 99 a 164 až 167 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 7/2016: „Jak Evropská služba pro vnější činnost spravuje své budovy po celém světě“,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu IV jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A8-0122/2017),

               1.

               uděluje absolutorium vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku za plnění rozpočtu Evropské služby pro vnější činnost na rozpočtový rok 2015;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Evropské službě pro vnější činnost, Evropské radě, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Antonio TAJANI

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2015.

      (2)  Úř. věst. C 380, 14.10.2016, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 375, 13.10.2016, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 380, 14.10.2016, s. 147.

      (5)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.