title: 2014/876/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. listopadu 2014 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, v souladu s postupem podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (žádost EGF/2014/005 FR/GAD, z Francie)

text:
               6.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 350/7

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
   ze dne 26. listopadu 2014
   o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, v souladu s postupem podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (žádost EGF/2014/005 FR/GAD, z Francie)

      (2014/876/EU)

   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), a zejména na bod 13 uvedené dohody,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen za účelem poskytování podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku pokračující světové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4), nebo v důsledku nové světové finanční a hospodářské krize, a za účelem poskytování pomoci při jejich opětovném začleňování na trh práce.

               (2)

               EFG nesmí překročit maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak stanoví článek 12 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.

               (3)

               Francie podala dne 6. června 2014 žádost o uvolnění prostředků z fondu EFG v souvislosti s propouštěním v podniku GAD société anonyme simplifiée ve Francii a svou žádost doplnila v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013 o další informace. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)

               V souvislosti s uvedenou žádostí Francie by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek ve výši 918 000 EUR,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 918 000 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 26. listopadu 2014.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

      (3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.


title: 2014/493/Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2014 , kterým se schvaluje uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

text:
               30.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/739

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 16. června 2014,
   kterým se schvaluje uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

      (2014/493/Euratom)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 15. června 2009 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Moldavskou republikou o uzavření nové dohody mezi Unií a Moldavskou republikou, která by nahradila dohodu o partnerství a spolupráci (1)

               (2)

               S ohledem na těsné historické vztahy a stále užší vazby mezi smluvními stranami, jakož i na jejich přání posilovat a rozšiřovat vztahy ambiciózním a inovativním způsobem, byla jednání o Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) úspěšně završena parafováním dohody dne 29. listopadu 2013.

               (3)

               Dne 10. března 2014 navrhla Komise Radě, aby byla dohoda jménem Unie podepsána a do doby, než bude uzavřena, prozatímně prováděna v souladu s článkem 464 dohody.

               (4)

               Dohoda, konkrétně čl. 77 písm. i) dohody, se rovněž vztahuje na otázky spadající do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii.

               (5)

               Dohoda by tedy měla být uzavřena jménem Evropského společenství pro atomovou energii, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o Euratomu.

               (6)

               Podpis a uzavření dohody podléhá samostatnému postupu, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.

               (7)

               Podle článku 102 Smlouvy o Euratomu vstoupí dohoda pro Evropské společenství pro atomovou en ergii v platnost teprve tehdy, když členské státy oznámí Evropské komisi, že tato dohoda se stala použitelnou v souladu s předpisy jejich příslušného vnitrostátního práva.

               (8)

               Uzavření dohody Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii by tedy mělo být schváleno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii se schvaluje. (2)

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí.

      V Lucemburku dne 16. června 2014.

            Za Radu

            předseda

         G. KARASMANIS

      (1)  Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Moldavskou republikou (Úř. věst. L 181, 24.6.1998, s. 3).

      (2)  Znění dohody je připojeno k rozhodnutí o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2015/1685 ze dne 29. dubna 2015 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Eurojustu na rozpočtový rok 2013

text:
               30.9.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 255/335

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2015/1685
      ze dne 29. dubna 2015
      o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Eurojustu na rozpočtový rok 2013
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Eurojustu za rozpočtový rok 2013,

                  —

                  s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Eurojustu za rozpočtový rok 2013 spolu s odpověďmi Eurojustu (1),

                  —

                  s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2013 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na doporučení Rady ze dne 17. února 2015 o udělení absolutoria Eurojustu za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3),

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (5), a zejména na článek 36 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finančním nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6),

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0091/2015),

         1.

            uděluje řediteli Eurojustu absolutorium za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2013;

         2.

            předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

         3.

            pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Eurojustu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

               Předseda

            Martin SCHULZ

               Generální tajemník

            Klaus WELLE

         (1)  Úř. věst. C 442, 10.12.2014, s. 282.

         (2)  Viz poznámka pod čarou 1.

         (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

         (6)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (7)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 8. října 2002 na základě nařízení Rady (ES) č. 3286/94 o obchodních praktikách podporovaných Koreou, které mají nepříznivé účinky na obchod s obchodními plavidly (oznámeno pod číslem K(2002)3652)

text:
Důležité právní upozornění

|

32002D0818

Úřední věstník L 281 , 19/10/2002 S. 0015 - 0017

		Rozhodnutí Komiseze dne 8. října 2002na základě nařízení Rady (ES) č. 3286/94 o obchodních praktikách podporovaných Koreou, které mají nepříznivé účinky na obchod s obchodními plavidly(oznámeno pod číslem K(2002)3652)(2002/818/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace [1], ve znění nařízení (ES) č. 356/95 [2], a zejména na články 13 a 14 uvedeného nařízení,po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP(1) Dne 24. října 2000 obdržela Komise stížnost podle článků 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 3286/94 (dále jen "nařízení"). Stížnost podal "Výbor sdružení stavitelů lodí Evropské unie" (CESA).(2) Stížnost se týkala určitých údajných korejských obchodních praktik, které mají nepříznivé účinky na prodej obchodních plavidel Společenství [3]. Stížnost obsahovala zejména údaje o nepříznivém účinku na obchod a újmě, kterou utrpěly podniky vyrábějící lodě ve Společenství, která byla způsobena tím, že Korejská republika poskytuje korejským podnikům vyrábějícím lodě subvence, nebo jiná zvýhodnění a porušuje tak články 3 a 5 dohody Světové obchodní organizace o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále jen "dohoda o subvencích"). Na tomto základě požádal stěžovatel Komisi, aby podnikla potřebná opatření.(3) Stížnost obsahovala dostatečné důkazy, které opravňovaly k zahájení vyšetřovacího postupu podle článku 8 nařízení. Po konzultaci Komise s členskými státy, která proběhla dne 2. prosince 2000 v rámci Poradního výboru, Komise zahájila řízení. [4].(4) Po zahájení vyšetřovacího postupu provedla Komise šetření, které vedlo k následujícím závěrům.B. ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE EXISTENCE PŘEKÁŽKY OBCHODU(5) Vyšetřování se týkalo subvencí, které vláda Korejské republiky údajně poskytuje korejskému průmyslu stavby lodí a které podle údajů stěžovatele zvýhodnily výrobu v období od roku 1997 do roku 2000 a které zvýhodní i budoucí výrobu. Údajné korejské subvence zahrnují financování vývozních kvót, promíjení dluhů, přeměnu dluhů na účasti na základním jmění, zvýhodnění úroků a zvláštní daňová zvýhodnění, která byla poskytnuta v rámci pobídek k restrukturalizaci na záchranu loděnic před bezprostředním finančním zhroucením.(6) Ke korejským závodům na výstavbu lodí, které byly podle údajů stěžovatele zvýhodněny státními subvencemi, patří Samho Heavy Industries, Deadong Shipbuilding Co., Daewoo Shipbuilding and Marine Engineering, Hyundai Heavy Industries, Hyundai Mipo, Samsung Heavy Industries a Hanjin Heavy Industries & Construction Co.(7) K údajným korejským subvencím, které byly výslovným předmětem stížnosti, zjistila Komise toto:Záruky vrácení záloh a půjčky před dodáním poskytované Korejskou bankou pro vývoz a dovoz (Export-Import Bank of Korea – "KEXIM") ve vlastnictví státu(8) Bylo zjištěno, že KEXIM poskytuje záruku zahraničnímu kupci na vrácení záloh, které zaplatil korejské loděnici, jestliže tato korejská loděnice nesplní své závazky z příslušné smlouvy. Dále bylo zjištěno, že KEXIM poskytuje loděnicím půjčky před dodáním k financování výrobních nákladů na výstavbu lodí, jako například nákladů na suroviny, pracovních a režijních nákladů až do okamžiku dodání lodí. Bylo zjištěno, že program záruk za vrácení záloh (APRG) a poskytování půjček před dodáním představuje podle čl. 3 odst. 1 písm. a) dohody o subvencích o zakázané subvence.Promíjení dluhů, přeměna dluhů na účasti, snížení úroků ze strany bank ve vlastnictví nebo pod kontrolou státu(9) Šetření ukázalo, že Korea poskytla formou prominutí dluhů, přeměny dluhů na účasti a snížením úroků bankami ve vlastnictví nebo pod kontrolou státu subvence ve smyslu článku 1 dohody o subvencích následujícím loděnicím:- Sambo Heavy Industries,- Daedong Shipbuilding Co. [5] a- Deawoo Shipbuilding and Marine Engineering.(10) Jsou zde jednoznačné důkazy o tom, že tyto restrukturalizační subvence jsou specifickými subvencemi ve smyslu čl. 2 odst. 1 dohody o subvencích.Zvláštní daňová zvýhodnění(11) Šetření ukázalo, že Daewoo Shipbuilding and Marine Engineering využívaly podle zákona o zvláštním daňovém zacházení dvou daňových úprav (zvláštní zdanění v případě věcného plnění a v případě vyčlenění majetku společnosti), které jsou vyhrazeny podnikům, které se nacházejí v procesu restrukturalizace, a které jsou v této souvislosti specifickými programy.Závěr(12) Komise zastává názor, že obvinění stěžovatele, která se týkají poskytování subvencích, jsou odůvodněná a že korejské praktiky vytvářejí překážku obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení, neboť jsou v rozporu s články 3 a 5 dohody o subvencích.C. ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍZNIVÝCH ÚČINKŮ NA OBCHOD(13) Bylo zjištěno, že během období vyšetřování trpělo hospodářské odvětví Společenství nepříznivými účinky na obchod ve smyslu článku 5 dohody o subvencích a čl. 2 odst. 3 a 4 nařízení, které měly podobu újmy ve smyslu čl. 5 písm. a) dohody o subvencích, zejména pro nepříznivé účinky na podíl na trhu, vytížení kapacity, zisky, prodejní ceny, zaměstnanost a investice, jakož i podobu vážné újmy ve smyslu čl. 5 písm. c) dohody o subvencích, zejména pro značné cenové podbízení, cenový propad a prodejní ztráty. Na úrovni odvětví došlo k nepříznivým účinkům na obchod v oblasti kontejnerových lodí stejně jako tankerů pro přepravu výrobků a chemikálií.(14) V listopadu 2001 požádal CESA Komisi o vyšetření, zda hospodářské odvětví Společenství trpělo také ve 13 měsících po ukončení původního zkoumaného období (1. prosinec 2000 až 31. prosinec 2001) nepříznivým účinkům na obchod. Doplňující šetření potvrdilo výsledky prvního šetření. Pokud se jedná o sektor tankerů pro přepravu zkapalnělého zemního plynu (LNG), bylo zjištěno, že je nezbytné další šetření, aby bylo možno určit, zda by vývoj sledovaný v letech 200 a 2001 mohl vést k trvalému trendu z dlouhodobé perspektivy. Komise bude nadále sledovat trh, a zejména sektory kontejnerových lodí, tankerů pro přepravu výrobků a chemikálií, tankerů pro přepravu zkapalnělého zemního plynu.D. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST(15) Bylo prokázáno, že výše uvedené subvence, které korejským loděnicím umožnily zvýšit objem obchodu a podíl na trhu, značný pokles jejich prodejních cen, stejně jako cenové podbízení zjištěné ve zkoumaném období, měly nepříznivé účinky na hospodářské odvětví Společenství. Tyto závěry byly potvrzeny doplňujícím šetřením.E. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ(16) Průmysl stavby lodí představuje ve Společenství, vzhledem k počtu pracovních míst, ať již přímých v loděnicích nebo nepřímých u subdodavatelů nebo dodavatelů, velmi důležité odvětví hospodářství. Na základě dostupných informací je možné důvodně předpokládat, že hospodářské odvětví Společenství by mohlo v případě, že by došlo k zastavení korejských praktik subvencování, alespoň částečně obnovit své ztracené podíly na trhu a zvýšit svoji ziskovost.F. ZÁVĚRY(17) Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že Korea poskytovala svému průmyslu stavby lodí vývozní a napadnutelné subvence ve smyslu dohody o subvencích a způsobila nepříznivé účinky na hospodářské odvětví Společenství.(18) Pro Společenství je nesmírně důležité, aby partneři ve WTO plnili v plném rozsahu své povinnosti, když se samo k dodržování příslušných ustanovení zavázalo. Pro řádné fungování mnohostranného systému obchodu má rozhodující význam, aby se důsledně potlačovaly veškeré praktiky údajně neslučitelné s WTO.(19) Komise projednala záležitost s korejskými úřady, aby dospěla k řešení, s nímž by souhlasily obě strany. Jelikož se však řešení nalézt nepodařilo, jeví se jako nezbytné zahájit řízení na základě dohody WTO o urovnávání sporů a zejména příslušných ustanovení dohody o subvencích,ROZHODLA TAKTO:Jediný článek1. Poskytování subvencí ve prospěch některých korejských výrobců obchodních plavidel je zjevně neslučitelné se závazky této země v rámci Dohody o založení Světové obchodní organizace, a zejména Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a představuje "překážku obchodu" ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 3286/94.2. Společenství zahájí vůči Koreji řízení na urovnání sporu na základě Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů a dalších příslušných ustanovení WTO, aby dosáhlo odstranění obchodní překážky.V Bruselu dne 8. října 2002.Za KomisiPascal Lamyčlen Komise[1] Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 71.[2] Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 3.[3] Dotčenými výrobky jsou obchodní plavidla pro mezinárodní obchod, zejména lodě přepravující volně ložený náklad, kontejnerové lodě, ropné tankery, tankery pro přepravu výrobků a chemikálií, tankery pro přepravu zkapalnělého zemního plynu, trajekty pro přepravu osob a osobní trajekty typu ro/ro, jiné lodě neurčené pro přepravu nákladu (včetně pobřežních zařízení) a výletní lodě.[4] Úř. věst. C 345, 2.12.2000.[5] Deadong v tomto řízení nespolupracoval. Byly však získány důkazy, že pobídky k restrukturalizaci byly poskytnuty také této loděnici.--------------------------------------------------


title: 2004/782/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2004 o přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny

text:
               20.11.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/37

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 19. listopadu 2004
   o přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny
   (2004/782/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na články 8 a 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1100/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu křemíku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny („stávající opatření“).

               (2)

               V březnu 2004 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkoumání stávajících opatření týkajících se dovozu zmíněného produktu pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, aby se zjistilo, zda není třeba je přizpůsobit tak, aby zohledňovala určité následky rozšíření Evropské unie na 25 členských států („rozšíření“).

               (3)

               Rada došla k závěru, že je v zájmu Společenství stanovit dočasnou úpravu stávajících opatření, aby se bezprostředně po rozšíření zamezilo náhlému a nadměrně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech přistupujících k Evropské unii („EU10“). Rada dále rozhodla, že nejlepším prostředkem pro dosažení tohoto cíle je přijetí závazku nabídnutého spolupracující stranou, které obsahují prvky týkající se množstevních limitů.

               (4)

               V souladu s tím Komise rozhodnutím 2004/498/ES (4) přijala jako zvláštní opatření krátkodobý závazek nabídnutý vyvážejícím výrobcem na Ukrajině (akciová společnost Záporožský Abrasivny Kombinát).

               (5)

               Aby bylo možné stanovit osvobození od antidumpingového cla umožněné přijetím závazku, bylo nařízení (ES) č. 1100/2000 změněno nařízením (ES) č. 991/2004.

               (6)

               Rozhodnutí 2004/498/ES stanovilo, že závazky budou přijaty na omezené počáteční období šesti měsíců („počáteční období“), aniž by bylo dotčeno běžné trvání stávajících opatření a jejich uplynutí po tomto období, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit období jejich používání.

               (7)

               V souladu s tím Komise přezkoumala, zda mimořádné negativní podmínky pro zúčastněné strany v zemích EU10, které vedly k přijetí závazku, dosud existují. Jako součást celkového hodnocení bylo hodnoceno plnění závazku ze strany dotčené společnosti.

         B.   HODNOCENÍ
   1.   Obsah stávajícího závazku

               (8)

               Stávajícím závazkem se dotčená společnost mimo jiné zavazuje, že bude pro odběratele v EU10 vyvážet v souladu se svou tradiční strukturou obchodu a v rámci množstevních limitů stanovených na základě předchozích tradičních vývozních toků do EU10.

               (9)

               Podmínky závazku signatářskou společnost zavazují poskytovat Komisi prostřednictvím měsíčních zpráv pravidelné a podrobné informace o prodeji do EU10 (nebo o dalším prodeji provedeném spřízněnými stranami ve Společenství) a přijmout ověřovací inspekce Komise. V zájmu plného sledování účinnosti závazků byl od tradičních odběratelů od vývozce v EU10 obdržen písemný souhlas, že ve svých prostorách umožní ověřovací inspekce.

         2.   Soulad se stávajícím závazkem

               (10)

               Ověřovací inspekce u vyvážejícího výrobce a u některých jeho tradičních odběratelů v EU10 potvrdily, že objemy vyvážené do EU10 dotčenou společností nepřesáhly hranici množstevních limitů stanovenou v závazku. Kromě toho se zjistilo, že společnost všestranně dodržovala svou tradiční strukturu obchodu s jednotlivými odběrateli v EU10. Podle dostupných informací dále nebylo zjištěno žádné zřejmé „přetékání“ dovážených dotčených výrobků, na které se vztahovalo osvobození od antidumpingového cla umožněného závazky, z EU10 do EU15.

         3.   Rozbor podmínek pro prodloužení závazku

               (11)

               Rozbor měsíčních zpráv předložených dotčenou společností Komisi, podepřený dostupnými oficiálními statistickými údaji ukázal, že stále existují výrazné rozdíly mezi cenami dotčeného produktu v zemích EU10 a EU15. Navíc bylo zjištěno, že objem dovozu z Ukrajiny do zemí EU10 se po přistoupení snížil, nicméně jak se uvádí ve 30. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 991/2004, byl před rozšířením v roce 2003 a v prvních měsících roku 2004 zjištěn výjimečný růst vývozních objemů do EU10. Má se za to, že tato skutečnost mohla rovněž přispět k poklesu množství vyvážených do EU10 po rozšíření.

         C.   ZÁVĚR
   1.   Přijetí závazku

               (12)

               Protože mimořádné a negativní podmínky převládající v přistupujících zemích před rozšířením EU, které byly důvodem přijetí závazku, stále existují, a protože podmínky závazku byly během počátečního období dotčenou společností dodržovány, je přijetí závazku nabízeného dotčenou společností pro další období odůvodněné.

               (13)

               Pokud jde o délku dalšího období, má se za to, že období používání delší než šest měsíců by zrušilo přechodnou povahu závazků, a proto budou přijímány pouze od 21. listopadu 2004 do 20. května 2005 („konečné období“).

               (14)

               S ohledem na úroveň množstevních limitů, která se bude uplatňovat v konečném období, byly úrovně vypočteny na základě stejné metodologie, která byla použita pro stanovení množstevních limitů pro původní období.

               (15)

               V souladu s nařízením (ES) č. 991/2004 se vyvážející výrobce prostřednictvím závazku zavazuje dodržovat vývozní limity a v zájmu sledovatelnosti závazků dotčený vyvážející výrobce také souhlasil, že bude při prodeji jednotlivým zákazníkům v EU10 všestranně dodržovat své tradiční prodejní postupy. Vyvážející výrobce si je rovněž vědom, že pokud se zjistí, že se tyto prodejní postupy výrazně změnily nebo že se sledování závazků stalo obtížné či nemožné, má Komise právo odstoupit od přijetí závazku společnosti, což vyústí v konečné uvalení antidumpingového cla, nebo smí upravit hranici limitu nebo přijmout jiná nápravná opatření.

               (16)

               Podmínkou závazku je také to, že v případě jakéhokoli porušení má Komise právo odstoupit od přijetí tohoto závazku, což povede ke konečnému uvalení antidumpingového cla.

               (17)

               Společnost bude také Komisi podávat pravidelné podrobné zprávy o vývozu do EU, aby mohl být závazek Komisí účinně sledován.

               (18)

               Aby mohla Komise účinně sledovat plnění závazku společností, bude podle závazku v případě předložení žádosti o uvolnění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu osvobození od cla záviset na předložení faktury obsahující přinejmenším informační položky uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 991/2004. Tento stupeň informací je nezbytný také proto, aby celní orgány mohly s dostatečnou jistotou stanovit, že dodávka odpovídá obchodním dokladům. Pokud taková faktura není předložena nebo pokud neodpovídá výrobku předloženému k celnímu odbavení, bude místo toho splatné příslušné antidumpingové clo.

         2.   Zveřejnění zúčastněným stranám

               (19)

               Všechny zúčastněné strany, které se předem ohlásily, byly o úmyslu přijmout závazky informovány. Výrobní odvětví Společenství vyjádřilo jisté obavy, že údajně dochází k „přetékání“ ukrajinského karbidu křemíku do zemí EU15, avšak ověřovací inspekce Komise prokázala, že podezřelý karbid křemíku nepocházel z Ukrajiny, ale z Ruska. Přesto výrobní odvětví Společenství vyjádřilo názor, že by závazek neměl být přijat.

               (20)

               Ačkoli byl zohledněn postoj výrobního odvětví Společenství k přijetí závazku, byly rovněž vzaty v úvahu okolnosti a potřeby dovozců a uživatelů v zemích EU10. Po vzájemném zvážení obou stanovisek a s ohledem na význam pokračujících dodávek produktu do zemí EU10 se má za to, že tento význam převažuje obavy výrobního odvětví Společenství.

               (21)

               Nebyly předloženy žádné další připomínky nebo návrhy, které by vedly ke změně názoru Komise na tuto záležitost,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Přijímá se závazek nabídnutý níže uvedeným vývozcem v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu karbidu křemíku pocházejícího z Ukrajiny:

               Země

               Společnost

               Doplňkový kód Taric

               Ukrajina

               Vyráběno a vyváženo akciovou společností Záporožský Abrasivny Kombinát, Záporoží, Ukrajina, prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství jednajícímu jako dovozce.

               A523

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a zůstává v platnosti do 20. května 2005.

      V Bruselu dne 19. listopadu 2004.

            Za Komisi

         Pascal LAMY

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

      (2)  Úř. věst. L 125, 26.5.2000, s. 3. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 991/2004 (Úř. věst. L 182, 19.5.2004, str. 18).

      (3)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

      (4)  Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 88.


title: 2006/735/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

text:
               31.10.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 300/53

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 27. června 2005
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb
   (2006/735/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutím ze dne 5. června 2003 zmocnila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

               (2)

               Komise sjednala jménem Společenství dohodu s Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s mechanismy a směrnicemi obsaženými v příloze uvedeného rozhodnutí.

               (3)

               Uvedená dohoda byla podepsána jménem Společenství s výhradou jejího možného pozdějšího uzavření.

               (4)

               Uvedenou dohodu je třeba schválit,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o některých aspektech leteckých služeb se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí (1).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou učinit oznámení stanovené v čl. 8 odst. 1 dohody.

      V Lucemburku dne 27. června 2005.

            Za Radu

            předseda

         L. LUX

      (1)  Viz strana 46 tonoto Úředního věstníku.


title: 2006/114/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  14. února 2006 , kterým se prodlužuje doba použitelnosti opatření podle rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT–ES

text:
               18.2.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 48/26

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 14. února 2006,
   kterým se prodlužuje doba použitelnosti opatření podle rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT–ES
   (2006/114/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 300 odst. 2 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na vnitřní dohodu (1) o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy při provádění dohody o partnerství AKT-ES podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (2), a zejména na článek 3 uvedené dohody,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle rozhodnutí 2002/148/ES (3) byly uzavřeny konzultace se Zimbabwskou republikou podle čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody o partnerství AKT–ES a byla přijata vhodná opatření upřesněná v příloze uvedeného rozhodnutí.

               (2)

               Podle rozhodnutí 2005/139/ES (4) byla použitelnost opatření uvedených v článku 2 rozhodnutí 2002/148/ES, která byla prodloužena do 20. února 2004 rozhodnutím 2003/112/ES (5) a do 20. února 2005 rozhodnutím 2004/157/ES (6), prodloužena do 20. února 2006.

               (3)

               Vláda Zimbabwe pokračuje v porušování podstatných prvků uvedených v článku 9 dohody o partnerství AKT–ES a současné podmínky Zimbabwe nezajišťují dodržování lidských práv, demokratických zásad a právního státu.

               (4)

               Doba použitelnosti opatření by proto měla být prodloužena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Doba použitelnosti opatření uvedených v článku 2 rozhodnutí 2002/148/ES se prodlužuje do 20. února 2007. Tato opatření budou neustále přezkoumávána.
   Dopis připojený v příloze tohoto rozhodnutí je určen prezidentovi Zimbabwe.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 14. února 2006.

            Za Radu

            předseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 376.

      (2)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 50, 21.2.2002, s. 64.

      (4)  Úř. věst. L 48, 19.2.2005, s. 28.

      (5)  Úř. věst. L 46, 20.2.2003, s. 25.

      (6)  Úř. věst. L 50, 20.2.2004, s. 60.

      PŘÍLOHA
      V Bruselu dne
      Evropská unie klade velký důraz na ustanovení článku 9 dohody o partnerství AKT–ES. Dodržování lidských práv, demokratické instituce a právní stát jsou podstatnými prvky dohody o partnerství a představují základ našich vztahů.
      Dopisem ze dne 19. února 2002 Vás Evropská unie informovala o svém rozhodnutí uzavřít konzultace probíhající podle článku 96 dohody o partnerství AKT–ES a přijmout určitá „vhodná opatření“ ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) uvedené dohody.
      Dopisy ze dne 19. února 2003, 19. února 2004 a 18. února 2005 Vás Evropská unie informovala o svých rozhodnutích neodvolat „vhodná opatření“ a prodloužit dobu jejich použitelnosti do 20. února 2004, do 20. února 2005 a do 20. února 2006.
      Po uplynutí dvanácti měsíců má Evropská unie za to, že vláda Zimbabwe nedosáhla v pěti oblastech uvedených v rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2002 významného pokroku.
      Vzhledem k výše uvedenému neuvažuje Evropská unie o tom, že by vhodná opatření mohla být odvolána, a rozhodla se prodloužit jejich dobu použitelnosti do 20. února 2007. Evropská unie bude pozorně sledovat vývoj situace v Zimbabwe a chce znovu zdůraznit, že nepostihuje obyvatelstvo Zimbabwe a že bude nadále přispívat na operace humanitární povahy a na projekty, které představují přímou podporu místního obyvatelstva, zejména v sociální oblasti a v oblasti demokratizace, dodržování lidských práv a právního státu, jichž se dotyčná opatření nedotýkají.
      Evropská unie chce připomenout, že používání vhodných opatření ve smyslu článku 96 dohody o partnerství AKT–ES nebrání vedení politického dialogu, jak je definován v článku 8 téže dohody. V tomto duchu by chtěla Evropská unie zdůraznit důležitost, kterou přisuzuje budoucí spolupráci ES–Zimbabwe, a vyjádřit připravenost zavázat se, jakmile budou splněny podmínky, k programování po 9. ERF a domnívá se, že toto by bylo příležitostí pro dialog mezi oběma partnery.
      Za tímto účelem Evropská unie doufá, že Vy i Vaše vláda učiníte vše, co je ve Vaší moci, aby se obnovilo dodržování hlavních zásad zakotvených dohodou o partnerství tak, aby bylo možné obnovení spolupráce, jakmile to podmínky dovolí.
      S úctou

            Za Komisi

         A. PIEBALGS

            Za Radu

         K.-H. GRASSER


title: Rozhodnutí Stálého výboru států ESVO č. 5/2016/SC ze dne 22. září 2016 o auditu programů a projektů v rámci finančního mechanismu (2014–2021) [2017/315]

text:
               23.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 45/18

         ROZHODNUTÍ STÁLÉHO VÝBORU STÁTŮ ESVO č. 5/2016/SC
   ze dne 22. září 2016
   o auditu programů a projektů v rámci finančního mechanismu (2014–2021) [2017/315]
   STÁLÝ VÝBOR STÁTŮ ESVO,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, dále jen „Dohoda o EHP“,
   s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021,
   s ohledem na Protokol 38c o finančním mechanismu EHP (2014–2021) vložený do Dohody o EHP výše uvedenou Dohodou mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021,
   s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Norským královstvím o norském finančním mechanismu na období 2014–2021,
   s ohledem na rozhodnutí Stálého výboru států ESVO č. 2/2016/SC ze dne 2. června 2016, kterým se mění rozhodnutí Stálého výboru států ESVO č. 4/2004/SC ze dne 3. června 2004 o zřízení výboru pro finanční mechanismus,
   s ohledem na rozhodnutí Stálého výboru členských států ESVO č. 3/2016/SC ze dne 2. června 2016, kterým se rozšiřují úkoly Úřadu pro finanční mechanismus EHP a norský finanční mechanismus,
   s ohledem na rozhodnutí Výboru pro dozor a soud č. 5/2002 ze dne 23. října 2002 o mandátu Rady auditorů ESVO („zasedání ve třech“);
   ROZHODL TAKTO:
   Článek 1
   Rada auditorů jedná jako nejvyšší orgán pro audit programů a projektů v rámci finančního mechanismu EHP na období 2014–2021 (dále jen „finanční mechanismus EHP“). To zahrnuje audit programů a projektů v zemích přijímajících prostředky, řízení programů a projektů ze strany států přijímajících prostředky a provádění finančního mechanismu EHP. Rada auditorů může rovněž podrobit auditu Úřad pro finanční mechanismus, pokud jde o finanční mechanismus EHP.
   Článek 2
   Rada auditorů je složena ze státních příslušníků států ESVO, které jsou smluvní stranou Dohody o EHP, přednostně ze členů nejvyšších kontrolních institucí ve státech ESVO. Jejich nezávislost musí být nezpochybnitelná. Pracovník ESVO nemůže být jmenován auditorem, dokud od ukončení jeho zaměstnání v jakékoli instituci ESVO neuplyne lhůta v délce tří let.
   Článek 3
   Členové Rady auditorů, kteří provádějí audit podle článku 1, jsou totožní s osobami jmenovanými Rozhodnutími výboru pro dozor a soud č. 9, 10 a 11 ze dne 12. prosince 2013 o opětovném jmenování členů Rady auditorů ESVO („zasedání ve třech“) a jsou opětovně jmenováni na stejné funkční období stanovené v tomto rozhodnutí. Členové Rady auditorů, kteří provádějí audit podle článku 1, jsou po uplynutí jejich funkčního období osobami jmenovanými rozhodnutím Výboru pro dozor a soud.
   Článek 4
   Členové Rady auditorů vykonávají svou funkci zcela nezávisle.
   Článek 5
   Členové Rady auditorů úzce spolupracují s osobou nebo osobami pověřenými prováděním odpovídajících auditů v rámci norského finančního mechanismu na období 2014–2021, pokud jde o audit aktivit vztahujících se k oběma finančním mechanismům.
   Článek 6
   Náklady řádných a přiměřených auditů uvedených v článku 1 se financují ze správního rozpočtu finančního mechanismu EHP. Na základě návrhu rozpočtu Rady auditorů a doporučení Výboru pro finanční mechanismus se Stálý výbor dohodne na částce, která pro tento účel bude přidělena.
   Článek 7
   Rada auditorů může pro svoje potřeby zapojit také externí odborníky. Externí odborníci musí splňovat stejné požadavky ohledně nezávislosti jako členové Rady auditorů a plnit stejnou povinnost spolupráce stanovenou v článku 5.
   Článek 8
   Rada auditorů informuje Výbor pro finanční mechanismus a podává Stálému výboru států ESVO zprávy o auditu podle článku 1. Může předložit návrhy na opatření.
   Článek 9
   Rada auditorů navrhne své vlastní kompetence týkající se auditu podle článku 1 a předloží je po konzultaci s Výborem pro finanční mechanismus Stálému výboru států ESVO ke schválení.
   Článek 10
   Toto rozhodnutí nabývá účinku okamžitě.
   Článek 11
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 22. září 2016.

            Za Stálý výbor

         Bergdis ELLERTSDÓTTIR

            předsedkyně

         Kristinn F. ÁRNASON

            generální tajemník


title: Rozhodnutí Rady 2006/317/SZBP ze dne  10. dubna 2006  o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací

text:
               29.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 116/73

         ROZHODNUTÍ RADY 2006/317/SZBP
   ze dne 10. dubna 2006
   o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 24 a 38 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení předsednictví,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Na zasedání ve dnech 27. a 28. listopadu 2003 se Rada rozhodla zmocnit předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, zahájením jednání s některými třetími státy v souladu s články 24 a 38 Smlouvy o Evropské unii, aby Evropská unie mohla s každým z nich uzavřít dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.

               (2)

               Na základě tohoto zmocnění k zahájení jednání sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, dohodu s Chorvatskou republikou o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.

               (3)

               Uvedená dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací se schvaluje jménem Evropské unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 10. dubna 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         U. PLASSNIK

    ---documentbreak---

               29.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 116/74

         PŘEKLAD
   DOHODA
   mezi Chorvatskou republikou a Evropskou unií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací
   CHORVATSKÁ REPUBLIKA
   na jedné straně a
   EVROPSKÁ UNIE, dále jen „EU“, zastoupená předsednictvím Rady Evropské unie,
   na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   VZHLEDEM K TOMU, že strany sdílejí cíle posílit všemi způsoby svou bezpečnost a poskytovat svým občanům vysokou úroveň ochrany v prostoru bezpečnosti;
   VZHLEDEM K TOMU, že se strany dohodly, že by se mezi nimi měly rozvíjet konzultace a spolupráce v otázkách společného zájmu ve vztahu k bezpečnosti;
   VZHLEDEM K TOMU, že proto v této souvislosti existuje trvalá potřeba výměny utajovaných informací mezi stranami;
   UZNÁVAJÍCE, že plná a účinná konzultace a spolupráce mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím a materiálům stran a výměnu utajovaných informací a souvisejících materiálů mezi stranami;
   VĚDOMY SI TOHO, že tento přístup k utajovaným informacím a souvisejícím materiálům a jejich výměna vyžadují vhodná bezpečnostní opatření,
   SE DOHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Pro splnění cílů posílení bezpečnosti každé strany všemi způsoby se tato dohoda vztahuje na utajované informace nebo materiály v jakékoli podobě poskytované nebo vyměňované mezi stranami.
   Článek 2
   Pro účely této dohody se utajovanou informací rozumí každá informace (poznatek, který může být jakýmkoli způsobem sdělován) nebo materiál, pro které je uznáno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení (dále jen „utajované informace“).
   Článek 3
   Pro účely této dohody se „EU“ rozumí Rada Evropské unie (dále jen „Rada“), generální tajemník/vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Komise Evropských společenství (dále jen „Evropská komise“).
   Článek 4
   Každá strana

               a)

               chrání a zabezpečuje utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda a které jí poskytla nebo předala výměnou druhá strana;

               b)

               zajistí, aby si utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda a které se poskytují nebo vyměňují, zachovaly stupeň bezpečnostního utajení, které jim přidělila poskytující strana. Přijímající strana chrání a zabezpečuje utajované informace podle ustanovení vlastních bezpečnostních předpisů pro informace nebo materiály, které jsou opatřeny rovnocenným stupněm utajení, jak je stanoveno v bezpečnostních pravidlech, která mají být zavedena podle článků 11 a 12;

               c)

               nepoužije tyto utajované informace pro jiné účely, než ke kterým je jejich původce určil a ke kterým je poskytl nebo předal výměnou;

               d)

               nevyzradí tyto utajované informace bez předchozího souhlasu původce třetím stranám ani žádnému orgánu nebo subjektu EU, který není uveden v článku 3.

         Článek 5
   1.   Utajované informace může jedna strana („poskytující strana“) zpřístupnit nebo uvolnit v souladu se zásadou kontroly původcem druhé straně („přijímající straně“).
   2.   Pro předání jiným příjemcům než stranám této dohody přijme přijímající strana rozhodnutí o zpřístupnění či uvolnění utajovaných informací pouze po souhlasu poskytující strany v souladu se zásadou kontroly původcem, jak je stanovena v bezpečnostních předpisech poskytující strany.
   3.   Při provádění odstavců 1 a 2 není povoleno žádné obecně použitelné uvolňování, pokud mezi sebou strany nezavedou a nedohodnou postupy týkající se určitých kategorií informací a odpovídající jejich provozním požadavkům.
   Článek 6
   Chorvatská republika a EU a její subjekty definované v článku 3 této dohody budou mít bezpečnostní organizaci a bezpečnostní programy spočívající na základních zásadách a minimálních bezpečnostních normách, které budou zahrnuty do bezpečnostních systémů stran, vypracovaných podle článků 11 a 12, aby bylo zajištěno, že na utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda, bude uplatňována rovnocenná úroveň ochrany.
   Článek 7
   1.   Strany zajistí, že všechny osoby, které při výkonu svých úředních povinností potřebují přístup k utajovaným informacím poskytovaným nebo vyměňovaným podle této dohody nebo jejichž povinnosti nebo funkce mohou přístup k nim umožňovat, musí projít odpovídajícími bezpečnostními prověrkami dříve, než jim je k těmto informacím udělen přístup.
   2.   Postupy bezpečnostní prověrky budou stanoveny tak, aby určily, zda osoba může s přihlédnutím k její oddanosti, důvěryhodnosti a spolehlivosti mít přístup k utajovaným informacím.
   Článek 8
   Strany si poskytují vzájemnou pomoc v záležitostech bezpečnosti utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, a ve věcech společného bezpečnostního zájmu. Pro posouzení účinnosti bezpečnostních pravidel v mezích své pravomoci, která mají být zavedena podle článků 11 a 12, provádějí úřady určené v článku 11 vzájemné bezpečnostní konzultace a kontroly.
   Článek 9
   1.   Pro účely této dohody

               a)

               Co se týče EU:
               veškerá korespondence se zasílá Radě na adresu:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     .
               Vedoucí spisovny Rady předá veškerou korespondenci členským státům a Evropské komisi s výhradou odstavce 2.

               b)

               Co se týče Chorvatské republiky:
               veškerá korespondence se zasílá:

                           Chorvatská republika

                           Úřad Rady národní bezpečnosti

                           ústřední spisovna

                           Jurjevska 34

                           10000 Zagreb

                     prostřednictvím mise Chorvatské republiky u Evropských společenství, na adresu:

                           Mission of the Republic of Croatia to the European Communities

                           Sub-Registry Officer

                           Avenue des Arts 50

                           B-1000 Brussels

                     .

         2.   Výjimečně může být z provozních důvodů korespondence od jedné strany, která je přístupná pouze určeným příslušným úředníkům, orgánům nebo službám této strany, zaslána a zpřístupněna těmto určeným příslušným úředníkům, orgánům nebo službám druhé strany konkrétně označeným jako příjemci, s ohledem na jejich příslušnost a při dodržení zásady „vědět jen to nejnutnější“. Co se týče EU, je tato korespondence předávána prostřednictvím vedoucího spisovny Rady.
   Článek 10
   Ministr zahraničních věcí a evropské integrace Chorvatské republiky a generální tajemníci Rady a Evropské komise dohlížejí na provádění této dohody.
   Článek 11
   Pro provádění této dohody:

               1.

               Úřad Rady národní bezpečnosti jako státní bezpečnostní orgán Chorvatské republiky, jednající jménem vlády Chorvatské republiky a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytovaných Chorvatské republice podle této dohody.

               2.

               Bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, pod vedením a z pověření generálního tajemníka Rady, jednajícího jménem Rady a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytovaných Evropské unii podle této dohody.

               3.

               Bezpečnostní ředitelství Evropské komise, jednající jménem Evropské komise a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu utajovaných informací poskytovaných nebo vyměňovaných podle této dohody v rámci Evropské komise a jejích prostor.

         Článek 12
   Bezpečnostní pravidla, která mají být zavedena podle článku 11 po dohodě mezi třemi zúčastněnými úřady, stanoví normy vzájemné bezpečnostní ochrany pro utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda. Na straně EU podléhají tyto normy schválení Bezpečnostním výborem Rady.
   Článek 13
   Úřady definované v článku 11 stanoví postupy, podle kterých se bude postupovat v případech prokázaného nebo předpokládaného ohrožení utajených informací, na které se vztahuje tato dohoda.
   Článek 14
   Před poskytnutím utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, mezi stranami si musí příslušné bezpečnostní úřady definované v článku 11 vzájemně potvrdit, že přijímající strana je schopna chránit a zabezpečit informace, na které se vztahuje tato dohoda, způsobem, který odpovídá pravidlům, která budou zavedena podle článků 11 a 12.
   Článek 15
   Tato dohoda nijak nebrání stranám v uzavření jiných dohod týkajících se poskytování nebo výměny utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, za předpokladu, že nejsou v rozporu s ustanoveními této dohody.
   Článek 16
   Veškeré spory mezi stranami vzniklé výkladem nebo uplatňováním této dohody se řeší jednáním mezi nimi.
   Článek 17
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po tom, co si strany vzájemně písemně oznámí dokončení vnitřních postupů potřebných pro vstup této dohody v platnost.
   2.   Tato dohoda může být přezkoumána pro zvážení případných změn na návrh kterékoliv strany.
   3.   Jakákoli změna této dohody může být učiněna pouze písemně a vzájemnou dohodou stran. Vstoupí v platnost po vzájemném písemném oznámení, jak je stanoveno v odstavci 1.
   Článek 18
   Tato dohoda může být vypovězena písemnou výpovědí kterékoli strany doručenou druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po převzetí oznámení druhou stranou, nedotkne se však žádných závazků, které již podle této dohody byly převzaty. Zejména veškeré utajované informace poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody budou i nadále chráněny v souladu s ustanoveními této dohody.
   NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

      V Lucemburku dne desátého dubna roku dvoutisícího šestého ve dvou prvopisech v jazyce anglickém.


title: 2004/931/SZBP: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL Kinshasa/1/2004 ze dne 9. prosince 2004 o jmenování vedoucího policejní mise EU v Kinshase (KDR), EUPOL „Kinshasa“

text:
               31.12.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 396/61

      ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUPOL KINSHASA/1/2004
   ze dne 9. prosince 2004
   o jmenování vedoucího policejní mise EU v Kinshase (KDR), EUPOL „Kinshasa“
   (2004/931/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2004/847/SZBP ze dne 9. prosince 2004 o zahájení policejní mise EU v Kinshase (KDR) (1), a zejména na články 5 a 8 této akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Články 5 a 8 společné akce 2004/847/SZBP stanoví, že Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 25 Smlouvy o Evropské unii včetně pravomoci jmenovat vedoucího mise na návrh generálního tajemníka, vysokého představitele.

               (2)

               Generální tajemník, vysoký představitel navrhl, aby byl jmenován Adílio CUSTÓDIO,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Adílio CUSTÓDIO je jmenován vedoucím policejní mise EU v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (IPU) (EUPOL Kinshasa) ode dne zahájení mise. Do uvedeného dne působí jako vedoucí plánovacího týmu.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2005.

      V Bruselu dne 9. prosince 2004.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

         A. HAMER

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 30.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1512 ze dne 30. srpna 2017, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2016/849 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice

text:
               31.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 224/118

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/1512
   ze dne 30. srpna 2017,
   kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2016/849 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. dubna 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/183/SZBP (1) o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice (dále jen „KLDR“), které nahradilo rozhodnutí 2010/800/SZBP (2) a kterým byly mimo jiné provedeny rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) a 2094 (2013).

               (2)

               Dne 2. března 2016 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2270 (2016), kterou se stanoví nová opatření vůči KLDR.

               (3)

               Dne 31. března 2016 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2016/476 (3), kterým se tato opatření uvádějí v účinnost.

               (4)

               Dne 27. května 2016 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2016/849 (4) o omezujících opatřeních vůči KLDR, které nahradilo rozhodnutí 2013/183/SZBP a kterým byly mimo jiné provedeny rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) a 2270 (2016).

               (5)

               Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2270 (2016) stanoví, že vůči subjektům zřízeným vládou KLDR nebo Korejskou stranou pracujících nebo osobám jednajícím jejich jménem nebo na jejich příkaz se uplatňuje zmrazení majetku, jestliže členský stát OSN stanoví, že jsou spojeny s jaderným programem KLDR či s jejím programem balistických raket nebo s jinými činnostmi zakázanými příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN. Rada se dále domnívá, že by se na osoby jednající jménem nebo na příkaz subjektů zřízených vládou KLDR nebo Korejskou stranou pracujících, u nichž Rada stanoví, že jsou spojeny s jaderným programem KLDR či s jejím programem balistických raket nebo s jinými činnostmi zakázanými příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, měla vztahovat cestovní omezení.

               (6)

               Rada má za to, že je nezbytné doplnit novou přílohu obsahující seznam těchto osob a subjektů.

               (7)

               Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2270 (2016) rovněž stanoví, že zmrazení majetku, které se uplatňuje vůči subjektům zřízeným vládou KLDR nebo Korejskou stranou pracujících nebo osobám jednajícím jejich jménem nebo na jejich příkaz se neuplatňuje, jsou-li prostředky, jiná finanční aktiva nebo hospodářské zdroje nezbytné k provádění činností misí KLDR při OSN a dalších specializovaných agenturách.

               (8)

               K provedení některých opatření stanovených tímto rozhodnutím je nezbytná další činnost Unie.

               (9)

               Rozhodnutí (SZBP) 2016/849 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí (SZBP) 2016/849 se mění takto:

               1)

               Článek 13 se mění takto:

                           a)

                           bod 2 se nahrazuje tímto:

                                       „2)

                                       Finanční instituce podléhající pravomoci členských států nezačnou či přestanou provádět transakce s:

                                                   a)

                                                   bankami se sídlem v KLDR, včetně centrální banky KLDR;

                                                   b)

                                                   pobočkami nebo dceřinými společnostmi podléhajícími pravomoci členských států a náležejícími bankám se sídlem v KLDR;

                                                   c)

                                                   pobočkami nebo dceřinými společnostmi nepodléhajícími pravomoci členských států a náležejícími bankám se sídlem v KLDR; nebo

                                                   d)

                                                   finančními subjekty, které nemají sídlo v KLDR, podléhají pravomoci členských států a jsou ovládány osobami nebo subjekty se sídlem v KLDR; nebo

                                                   e)

                                                   finančními subjekty, které nemají sídlo v KLDR nebo nepodléhají pravomoci členských států, ale jsou ovládány osobami nebo subjekty se sídlem v KLDR,
                                                   pokud se na tyto transakce nevztahuje bod 3 a nebyly povoleny v souladu s bodem 4.“;

                           b)

                           bod 5 se nahrazuje tímto:

                                       „5)

                                       Předchozí povolení uvedené v bodu 4 se nevyžaduje u převodu finančních prostředků nebo transakcí, které jsou nezbytné pro služební účely diplomatické nebo konzulární mise členského státu v KLDR či mezinárodní organizace požívající v KLDR výsad podle mezinárodního práva.“

               2)

               V článku 18 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Členské státy zakážou vstup do svých přístavů každému plavidlu, pokud mají k dispozici informace, které opravňují k domněnce, že toto plavidlo přímo nebo nepřímo vlastní nebo ovládá osoba nebo subjekt uvedené v příloze I, II, III nebo V, nebo že převáží náklad, jehož dodávka, prodej, převod nebo vývoz jsou zakázány rezolucemi Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) nebo 2270 (2016) nebo tímto rozhodnutím.“

               3)

               V článku 20 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   Zakazuje se pronajímat nebo najímat plavidla plující pod vlajkou členských států či letadla registrovaná v členských státech nebo poskytovat posádky a jejich služby Korejské lidově demokratické republice, jakýmkoli osobám nebo subjektům uvedeným v příloze I, II, III nebo V, jiným subjektům KLDR, jakýmkoli dalším osobám nebo subjektům, jestliže některý členský stát stanoví, že napomáhaly k vyhnutí se sankcím nebo k porušování ustanovení rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) nebo 2270 (2016) nebo tohoto rozhodnutí, osobám nebo subjektům jednajícím jménem či na příkaz některé z výše uvedených osob nebo subjektů a subjektům vlastněným nebo ovládaným některou z výše uvedených osob nebo subjektů.“

               4)

               V čl. 23 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:

                           „d)

                           osobám jednající jménem nebo na příkaz subjektů zřízených vládou KLDR nebo Korejskou stranou pracujících, jestliže Rada stanoví, že jsou spojeny s jaderným programem KLDR či s jejím programem balistických raket nebo s jinými činnostmi zakázanými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) nebo 2270 (2016), na něž se nevztahují přílohy I, II ani III a jež jsou uvedeny v příloze V tohoto rozhodnutí.“

               5)

               Článek 27 se mění takto:

                           a)

                           v odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

                                       „d)

                                       subjekty zřízenými vládou KLDR nebo Korejskou stranou pracujících, nebo osobami či subjekty jednajícími jejich jménem nebo na jejich příkaz nebo subjekty jimi vlastněnými nebo ovládanými, jestliže Rada stanoví, že jsou spojeny s jaderným programem KLDR či s jejím programem balistických raket nebo s jinými činnostmi zakázanými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) nebo 2270 (2016), na něž se nevztahují přílohy I, II ani III a jež jsou uvedeny v příloze V tohoto rozhodnutí.“;

                           b)

                           v odstavci 6 se uvozující slova nahrazují tímto:
                           „6.   Ustanovení odstavce 1 nebrání určeným osobám nebo subjektům uvedeným v příloze II, III nebo V v provádění plateb vyplývajících ze smlouvy, která byla uzavřena dříve, než byly tyto osoby nebo subjekty zařazeny na seznam, za předpokladu, že příslušný členský stát stanovil, že:“.

               6)

               Článek 28 se nahrazuje tímto:
               „Článek 28
               Ustanovení čl. 27 odst. 1 písm. d) a čl. 27 odst. 2, odkazují-li na osoby a subjekty, na které se vztahuje čl. 27 odst. 1 písm. d), se nevztahují na prostředky, jiná finanční aktiva nebo hospodářské zdroje, které jsou nezbytné k provádění činností misí KLDR při OSN a jejích specializovaných agenturách a souvisejících organizacích nebo jiných diplomatických a konzulárních misí KLDR, ani na prostředky nebo jiná finanční aktiva nebo hospodářské zdroje, u nichž Výbor pro sankce v konkrétním případě předem rozhodl, že jsou nezbytné pro poskytnutí humanitární pomoci, pro denuklearizaci nebo k jinému účelu slučitelnému s cíli rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2270 (2016).“

               7)

               V článku 32 se písmeno a) nahrazuje tímto:

                           „a)

                           označeným osobám nebo subjektům uvedeným v přílohách I, II, III, IV nebo V,“

               8)

               V článku 33 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Rada vyhotovuje seznamy obsažené v přílohách II, III nebo V a přijímá jejich změny jednomyslně na návrh členských států nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.“

               9)

               V článku 34 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Rozhodne-li Rada, že se na osobu nebo subjekt vztahují opatření podle čl. 23 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo čl. 27 odst. 1 písm. b), c) nebo d), změní odpovídajícím způsobem přílohu II, III nebo V.“

               10)

               Článek 35 se nahrazuje tímto:
               „Článek 35
               1.   V přílohách I, II, III a V jsou uvedeny důvody pro zařazení uvedených osob a subjektů na seznam, jak je stanovila Rada bezpečnosti OSN nebo Výbor pro sankce, pokud jde o přílohu I.
               2.   V přílohách I, II, III a V jsou rovněž uvedeny dostupné informace nezbytné k identifikaci dotčených osob nebo subjektů, poskytnuté Radou bezpečnosti OSN nebo Výborem pro sankce, pokud jde o přílohu I. Pokud jde o osoby, tyto informace mohou zahrnovat jména, včetně jiných používaných jmen, datum a místo narození, státní příslušnost, čísla pasu a průkazu totožnosti, pohlaví, adresu, je-li známa, a funkci či povolání. Pokud jde o subjekty, tyto informace mohou zahrnovat názvy, místo a datum registrace, registrační číslo a místo podnikání. V příloze I se rovněž uvede datum označení osob nebo subjektů Radou bezpečnosti OSN nebo Výborem pro sankce.“

               11)

               V článku 36 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Opatření uvedená v čl. 23 odst. 1 písm. b) a c) a v čl. 27 odst. 1 písm. b), c) a d) se přezkoumávají pravidelně a nejméně každých dvanáct měsíců. Tato opatření se přestanou na dotyčné osoby a subjekty uplatňovat, rozhodne-li Rada postupem podle čl. 33 odst. 2, že již nejsou splněny podmínky pro jejich použití.“

               12)

               Doplňuje se příloha uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. srpna 2017.

            Za Radu

            předseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Rozhodnutí Rady 2013/183/SZBP ze dne 22. dubna 2013 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice a o zrušení rozhodnutí 2010/800/SZBP (Úř. věst. L 111, 23.4.2013, s. 52).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2010/800/SZBP ze dne 22. prosince 2010 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice a o zrušení společného postoje 2006/795/SZBP (Úř. věst. L 341, 23.12.2010, s. 32).

      (3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/476 ze dne 31. března 2016, kterým se mění rozhodnutí 2013/183/SZBP o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice (Úř. věst. L 85, 1.4.2016, s. 38).

      (4)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/849 ze dne 27. května 2016 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice a o zrušení rozhodnutí 2013/183/SZBP (Úř. věst. L 141, 28.5.2016, s. 79).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA V
            Seznam osob a subjektů podle čl. 23 odst. 1 písm. d) a čl. 27 odst. 1 písm. d)
         “


title: 2007/850/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 22. listopadu 2007 , kterým se mění rozhodnutí ECB/2001/16 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 (ECB/2007/15)

text:
               19.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 333/86

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 22. listopadu 2007,
   kterým se mění rozhodnutí ECB/2001/16 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002
   (ECB/2007/15)
   (2007/850/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 32 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 32 statutu ESCB stanoví obecná pravidla pro přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, které přijaly euro. Obecná pravidla vymezená v článku 32 statutu ESCB platí rovněž pro příjmy z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu.

               (2)

               Článek 32.5 statutu ESCB uvádí, že úhrnný měnový příjem národních centrálních bank se rozdělí mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Podle článku 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů příslušná k tomu, aby přijala veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32. To zahrnuje pravomoc zohlednit při rozhodování o přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu, další faktory. V této souvislosti vyžadují zásady rovného zacházení a spravedlnosti, aby byla zohledněna doba, po kterou byly eurobankovky stažené z oběhu vydávány. Klíč pro přidělování tohoto specifického příjmu proto musí odrážet příslušný podíl na základním kapitálu ECB a délku doby vydávání.

               (3)

               Stahování eurobankovek z oběhu se musí řídit jednotlivými rozhodnutími přijatými podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (1).

               (4)

               Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny povinnosti orgánů vydávajících eurobankovky podle rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (2).

               (5)

               Čl. 14 odst. 2 obecných zásad ECB/2007/2 ze dne 26. dubna 2007 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) stanoví, že systém TARGET2 nahradí stávající systém TARGET. Národní centrální banky členských států, které přijaly euro, přejdou na TARGET2 podle časového rozvrhu uvedeného v článku 13 obecných zásad ECB/2007/2. Kromě toho se některé národní centrální banky členských států, které nepřijaly euro, k TARGET2 připojí na základě zvláštní dohody s ECB a národními centrálními bankami členských států, které přijaly euro. Odkazy na „TARGET“ v rozhodnutí ECB/2001/16 ze dne 6. prosince 2001 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 (4) je tedy nezbytné aktualizovat.

               (6)

               Další změny rozhodnutí ECB/2001/16 je třeba provést rovněž v souvislosti s měřením měnových příjmů a s nakládáním s předzásobenými eurobankovkami,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí ECB/2001/16 se mění takto:

               1.

               Článek 1 se mění takto:
               Za definici „denního referenčního směnného kurzu“ se vkládají tyto nové definice, které znějí:

                           „n)

                           ‚eurobankovkami staženými z oběhu‘ všechny nominální hodnoty nebo série eurobankovek, které byly staženy z oběhu na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatého podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4;

                           o)

                           ‚klíčem pro vydávání eurobankovek‘ průměrný klíč k upisování základního kapitálu během doby vydávání nominální hodnoty nebo série eurobankovek stažených z oběhu;

                           p)

                           ‚dobou vydávání‘ ve vztahu k nominální hodnotě nebo sérii eurobankovek období, které začíná dnem, kdy je první emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série zachycena v základně pasiv, a které končí dnem, kdy je v základě pasiv zachycena poslední emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série;

                           q)

                           pojmem ‚odepsat‘ odstranění eurobankovek stažených z oběhu z rozvahové položky ‚bankovky v oběhu‘.“

               2.

               Čl. 3 odst. 3 se nahrazuje tímto:
               „3.   Pokud hodnota odděleně vedených aktiv národní centrální banky přesáhne hodnotu její základny pasiv nebo je nižší, vyrovná se rozdíl tím, že se na hodnotu rozdílu uplatní referenční sazba.“

               3.

               Za článek 5 se vkládá tento nový článek 5a, který zní:
               „Článek 5a
               Výpočet a přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek
               1.   Eurobankovky stažené z oběhu jsou zahrnuty do základny pasiv, dokud nedojde k jejich výměně či odpisu, podle toho, která událost nastane dříve.
               2.   Rada guvernérů může rozhodnout o odpisu eurobankovek stažených z oběhu, přičemž určí den odpisu a celkovou výši rezervy, která má být vytvořena pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny.
               3.   Eurobankovky stažené z oběhu se odepisují takto:

                           a)

                           V den odpisu se rozvahové položky ECB a národních centrálních bank ‚bankovky v oběhu‘ sníží o celkovou částku eurobankovek stažených z oběhu, které jsou dosud v oběhu. Za tímto účelem se skutečné částky eurobankovek stažených z oběhu, které byly dány do oběhu, upraví na poměrné částky těchto eurobankovek vypočtené podle klíče pro vydávání eurobankovek a mezi ECB a národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů.

                           b)

                           Upravená částka eurobankovek stažených z oběhu se odepíše z rozvahové položky ‚bankovky v oběhu‘ a převede se na účty zisků a ztrát národních centrálních bank.

                           c)

                           Všechny národní centrální banky vytvářejí rezervu pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny. Výše rezervy se rovná podílu příslušné národní centrální banky na celkové výši rezervy vypočtenému pomocí klíče pro vydávání eurobankovek.

                     4.   Eurobankovky stažené z oběhu, k jejichž výměně dochází až po dni odpisu, se zachycují v účetních knihách národní centrální banky, která je přijala. Příliv eurobankovek stažených z oběhu se mezi národní centrální banky přerozdělí pomocí klíče pro vydávání eurobankovek alespoň jednou ročně a mezi národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů. Každá národní centrální banka započte poměrnou částku vůči své rezervě nebo, pokud je příliv vyšší než rezerva, zaznamená odpovídající výdaj na svém účtu zisků a ztrát.
               5.   Rada guvernérů celkovou výši rezervy každoročně přezkoumává.“

               4.

               Příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí.

               5.

               Příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.

               6.

               Jakmile příslušná národní centrální banka přejde na TARGET2, vykládají se všechny odkazy na „TARGET“ uvedené v rozhodnutí ECB/2001/16 jako odkazy na „TARGET2“.

         Článek 2
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2008.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. listopadu 2007.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 16.

      (2)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím ECB/2006/25 (Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 13).

      (3)  Úř. věst. L 237, 8.9.2007, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 55. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím ECB/2006/7 (Úř. věst. L 148, 2.6.2006, s. 56).

      PŘÍLOHA I
      Příloha I rozhodnutí ECB/2001/16 se mění takto.
      Na konec odstavce 1 v části A se vkládá tento nový pododstavec, který zní:

         „Je-li dnem přechodu na hotovostní euro den, kdy je TARGET/TARGET2 uzavřen, zahrne se závazek nové národní centrální banky Eurosystému, jenž vyplývá z eurobankovek, které byly předzásobeny podle obecných zásad ECB/2006/9 ze dne 14. července 2006 o některých přípravách na přechod na hotovostní euro a o předzásobení a druhotném předzásobení eurobankovkami a euromincemi mimo eurozónu (1) a které se poté dostaly do oběhu přede dnem přechodu na hotovostní euro, do základny pasiv (jako součást korespondentských účtů v pasivní položce 10.4 HR), a to až do okamžiku, kdy se tento závazek stane součástí pasiv uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET/TARGET2.

         (1)  Úř. věst. L 207, 28.7.2006, s. 39.“

      PŘÍLOHA II
      Příloha II rozhodnutí ECB/2001/16 se mění takto.
      Na konec části A se za odstavec, který končí slovy „k 31. prosinci 2002“, vkládá tento nový odstavec, který zní:

                  „6.

                  pohledávky z eurobankovek, které byly předzásobeny podle obecných zásad ECB/2006/9 a které se poté dostaly do oběhu přede dnem přechodu na hotovostní euro (do dne přechodu na hotovostní euro část aktivní položky 4.1 HR a poté součást korespondentských účtů v aktivní položce 9.5 HR), avšak pouze do okamžiku, kdy se tato pohledávka stane součástí pohledávek uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET/TARGET2.“


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/274 ze dne 10. února 2017, kterým se stanoví zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů a zrušuje rozhodnutí (EU) 2016/3 (ECB/2017/6)

text:
               17.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 40/72

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/274
   ze dne 10. února 2017,
   kterým se stanoví zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů a zrušuje rozhodnutí (EU) 2016/3 (ECB/2017/6)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 a 7 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 Evropská centrální banka (ECB) odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu. V 79. bodě odůvodnění uvedeného nařízení se uvádí, že pro účinný dohled jsou nezbytní vysoce motivovaní, dobře vyškolení a nestranní zaměstnanci.

               (2)

               V souladu s články 3 až 6 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) je ECB pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu, které se skládají ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci jednoho nebo více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu.

               (3)

               S ohledem na významnou úlohu dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů při koordinaci členů společného týmu dohledu z jejich vnitrostátního příslušného orgánu je nezbytné a přiměřené zavést jednotný postup pro poskytování zpětné vazby v souvislosti s plněním úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve společných týmech dohledu. Tato zpětná vazba k plnění úkolů může pomoci zajistit řádné fungování společných týmů dohledu tím, že přispívá k neustálému zlepšování činnosti dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů.

               (4)

               Za hodnocení výsledků zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů odpovídají výhradně vnitrostátní příslušné orgány a za hodnocení výsledků zaměstnanců ECB odpovídá výhradně ECB. Vnitrostátní příslušné orgány však mohou využít zpětnou vazbu, která byla poskytnuta v souladu s tímto rozhodnutím, při řízení svých zaměstnanců a tato zpětná vazba může sloužit jako podklad pro interní systémy hodnocení vnitrostátních příslušných orgánů, umožňují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy.

               (5)

               Zpětná vazba k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů byla původně poskytována během zkušebního období v souladu se zásadami stanovenými v rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/3 (ECB/2015/36) (3). Jelikož toto zkušební období skončilo, mělo by být uvedené rozhodnutí v zájmu právní jistoty zrušeno.

               (6)

               Zkušenosti získané během zkušebního období ukazují, že systém zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů může být užitečný pro zajištění účinného fungování společných týmů dohledu. Je však zapotřebí provést další hodnocení. Systém zpětné vazby k plnění úkolů by proto měl být uplatňován v dalším zkušebním období v délce jednoho roku. Následný přezkum by měl být proveden za účelem posouzení, zda by bylo užitečné pokračovat v uplatňování systému zpětné vazby k plnění úkolů na trvalejším základě.

               (7)

               O výsledcích přezkumu by měla být informována Rada dohledu. Na základě tohoto přezkumu by měl být Radě guvernérů předložen návrh, zda má být systém zpětné vazby k plnění úkolů zachován či nikoli.

               (8)

               V souladu s článkem 27 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který dne 7. dubna 2015 vydal stanovisko, v němž uznal, že zpětná vazba k plnění úkolů je nezbytná pro řízení společných týmů dohledu, a schválil systém zpětné vazby k plnění úkolů, přičemž doporučil, aby konkrétní fungování tohoto systému bylo upraveno příslušným právním předpisem,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a v článku 2 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
   Článek 2
   Zpětná vazba k plnění úkolů
   1.   Koordinátoři společných týmů dohledu poskytují v souladu se zásadami uvedenými v příloze I zpětnou vazbu dílčím koordinátorům z vnitrostátních příslušných orgánů k výkonu jejich činnosti a činnosti jejich týmu při plnění úkolů a cílů v rámci společného týmu dohledu, přičemž zohledňují kompetence vymezené v příloze II.
   2.   Koordinátoři společných týmů dohledu stanoví po konzultaci s dílčím koordinátorem z vnitrostátního příslušného orgánu hlavní úkoly a cíle dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu.
   3.   Koordinátoři společných týmů dohledu poskytují zpětnou vazbu k plnění úkolů za období zpětné vazby, které začíná dnem vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a končí po uplynutí dvanácti měsíců.
   Článek 3
   Přezkum
   Poté, co skončí období zpětné vazby k plnění úkolů, ECB ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány přezkoumá fungování systému zpětné vazby a o svých zjištěních podá zprávu Radě dohledu. Součástí této zprávy je i návrh, zda by měl být systém zpětné vazby k plnění úkolů zachován.
   Článek 4
   Zrušení
   Rozhodnutí (EU) 2016/3 (ECB/2015/36) se zrušuje.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. února 2017.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. února 2017.

            Za Radu guvernérů ECB

            prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/3 ze dne 18. listopadu 2015, kterým se stanoví zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve společných týmech dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu (ECB/2015/36) (Úř. věst. L 1, 5.1.2016, s. 4).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      PŘÍLOHA I

         Zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve společných týmech dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu

         Zásada 1

         Rozsah zpětné vazby k plnění úkolů

      Dílčím koordinátorům z vnitrostátních příslušných orgánů ve společném týmu dohledu jednotného mechanismu dohledu je poskytována zpětná vazba k plnění úkolů, pokud pracují ve společném týmu dohledu v rozsahu odpovídajícím alespoň 25 % pracovního místa na plný úvazek, jak je vymezeno v pracovních předpisech relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.

         Zásada 2

         Účel zpětné vazby k plnění úkolů

      S cílem podpořit a zlepšit fungování jednotného mechanismu dohledu jako celku bude pomocí zpětné vazby k plnění úkolů hodnocena pracovní výkonnost dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů při plnění jejich úkolů za účelem prohloubení jejich pochopení cílů jednotného mechanismu dohledu a jejich kompetencí jakožto dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, což přispěje ke zlepšení výkonu a integraci jednotných týmů dohledu.

         Zásada 3

         Postup pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů

                  1.

                  Na začátku období zpětné vazby k plnění úkolů stanoví koordinátor společného týmu dohledu po konzultaci s dílčím koordinátorem z vnitrostátního příslušného orgánu hlavní úkoly a cíle každého dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, kterému je poskytována zpětná vazba v souladu se zásadou 1. Tyto úkoly a cíle jsou zaznamenány ve formuláři pro zpětnou vazbu jednotného mechanismu dohledu.

                  2.

                  Koordinátor společného týmu dohledu poskytuje každému dílčímu koordinátorovi z vnitrostátního příslušného orgánu odborné vedení a neformální zpětnou vazbu k plnění úkolů po celé období zpětné vazby. Po skončení období zpětné vazby poskytne koordinátor společného týmu dohledu každému dílčímu koordinátorovi z vnitrostátního příslušného orgánu výslednou zpětnou vazbu k plnění úkolů, a to jak ústně, tak písemně prostřednictvím formuláře pro zpětnou vazbu jednotného mechanismu dohledu. Před dokončením formuláře pro zpětnou vazbu má dílčí koordinátor možnost se k poskytnuté zpětné vazbě formálně vyjádřit.

                  3.

                  Neformální i výsledná zpětná vazba k plnění úkolů zohledňuje hlavní úkoly a cíle dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, kompetence v rámci jednotného mechanismu dohledu uvedené v příloze II a příspěvek příslušného týmu k celkovému fungování společného týmu dohledu.

         Zásada 4

         Přístup ke zpětné vazbě k plnění úkolů

                  1.

                  Výsledná zpětná vazba bude na žádost zpřístupněna relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který ji může využít pro účely řízení svých zaměstnanců, dovolují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy.

                  2.

                  Dovolují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy, mohou vnitrostátní příslušné orgány rozhodnout, že zpětnou vazbu k plnění úkolů využijí jako dodatečný podklad v rámci svých interních systémů hodnocení.

                  3.

                  Přístup ke zpětné vazbě k plnění úkolů, včetně jejího přenosu, se vnitrostátním příslušným orgánům poskytuje v souladu s čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 45/2001.

         Zásada 5

         Ochrana osobních údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním zpětné vazby k plnění úkolů

                  1.

                  ECB bude údaje ze zpětné vazby k plnění úkolů zpracovávat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

                  2.

                  Údaje ze zpětné vazby k plnění úkolů lze používat jen pro účely uvedené v zásadách 2 a 4 a lze je uchovávat po dobu nejvýše pěti let.

      PŘÍLOHA II

         Seznam kompetencí, které jsou obzvlášť relevantní pro zaměstnance pracující v rámci jednotného mechanismu dohledu (kompetence v rámci jednotného mechanismu dohledu)

            Odborné znalosti
         : Disponuje znalostmi postupů, metodik a předpisů v oblasti dohledu, zejména v kontextu jednotného mechanismu dohledu, jakož i fungování finančních institucí. Sleduje vývoj v těchto oblastech a uplatňuje znalosti v příslušných oblastech činnosti.

            Komunikace
         : Jasným a stručným způsobem předává informace skupinám či jednotlivcům, ať již ústně nebo písemně, tak aby informace i smysl sdělení pochopili. Naslouchá druhým a vhodně na ně reaguje.

            Spolupráce
         : Vytváří a udržuje trvalé pracovní vztahy se spolupracovníky založené na spolupráci za účelem dosažení evropských cílů týmu. Rozvíjí a udržuje účinné vztahy s ostatními s cílem stimulovat a podporovat týmovou práci. Aktivně sdílí údaje, informace a vědomosti v rámci týmu.

            Odhodlanost při dosahování cílů
         : Houževnatě a vytrvale plní úkoly, hledá úspěšná řešení, přičemž přizpůsobuje vlastní chování s cílem nalézt vhodný přístup k dosažení úspěšného výsledku.

            Úsudek a intruzivnost
         : Analyzuje a vyhodnocuje situace, údaje a informace za účelem vytvoření vhodných strategií, plánů a postupů. Chápe a vyjadřuje odlišné a protichůdné pohledy na věc, je-li to třeba, přizpůsobuje přístupy měnícím se požadavkům, posuzuje problémy z nových hledisek a rozvíjí úvahy jiných a jimi navrhovaná řešení. Snaží se zcela pochopit problematiku před tím, že než vydá doporučení nebo učiní závěr, přičemž shromažďuje potřebné úplné a přesné informace; vytváří si řádný úsudek tím, že zdvořile klade řadu intruzivních otázek, a neustále zkoumá případné sporné otázky a různé informace.

            Širší vnímání souvislostí a přístup orientovaný na budoucnost
         : Vnímá věci v širším kontextu přesahujícím rámec vlastní činnosti tím, že má komplexní přehled o různých funkcích/oblastech, uvědomuje si různorodost kulturních souvislostí a hledisek a vyhodnocuje důsledky svých rozhodnutí pro ostatní. Orientuje se na budoucnost a předvídá budoucí příležitosti a hrozby, podniká kroky k tomu, aby vytvářel příležitosti nebo aby zabránil budoucím problémům.

            Objektivní, čestné a nezávislé jednání
         : Jedná nezávisle a objektivně v zájmu Unie jako celku na základě profesních standardů jednotného mechanismu dohledu, prověřuje okolnosti s cílem získat úplný a reálný obraz situace. Snaží se omezit nebo vyloučit zaujatost, předsudky či subjektivní hodnocení tím, že se opírá o ověřitelné údaje a skutečnosti.

            Řízení týmů v rámci jednotného mechanismu dohledu (vztahuje se pouze na řídící pracovníky)
         : Řídí týmy (virtuální/vzdálené) a vede je k dosažení cílů týmu. Koordinuje činnost týmu v různých zemích tím, že poskytuje vedení a co nejúčinněji a nejefektivněji využívá schopnosti a diverzitu týmu. Snaží se omezit nejednoznačnost a vypořádat se s ní a hledá způsoby, jak vést a dosáhnout výsledků v nejistých situacích.


title: 2007/662/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2007 o jmenování pěti slovinských členů a tří slovinských náhradníků Výboru regionů

text:
               13.10.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 270/17

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 9. října 2007
   o jmenování pěti slovinských členů a tří slovinských náhradníků Výboru regionů
   (2007/662/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh slovinské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES (1) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Borise SOVIČE, pana Boštvana KOVAČIČE, paní Bredy PEČANOVÉ, pana Tomaže ŠTEBEHO a pana Janka HALBA se uvolnilo pět míst členů Výboru regionů. Po skončení mandátu pana Antona COLARIČE a po odstoupení pana Antona KOVŠEHO se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů. Jedno místo náhradníka Výboru regionů se uvolní po jmenování paní Ireny MAJCENOVÉ členkou (změna mandátu),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010:

               a)

               jako členové:

                           pan Franci ROKAVEC, župan Občine Litija,

                           pan Franci VOVK, župan Občine Dolenjske Toplice,

                           paní Irena MAJCENOVÁ, županja Občine Slovenska Bystrica (změna mandátu),

                           pan Aleš ČERIN, podžupan Mestne občine Ljubljana,

                           paní Jasmina VIDMAROVÁ, članica občinskega sveta Mestne občine Maribor,

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           pan Antón ŠTIHEC, župan Mestne občine Murska Sobota,

                           pan Blaž MILAVEC, župan Občine Sodražica,

                           pan Jure MEGLIČ, podžupan Občine Tržič.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 9. října 2007.

            Za Radu

            předseda

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2007/834/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 22. listopadu 2007 o postoji, který má Společenství zaujmout ve správní radě Mezinárodního střediska pro vědu a techniku, pokud se jedná o přistoupení Švýcarské konfederace k Dohodě o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Spojenými státy americkými, Japonskem, Ruskou federací a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Evropským hospodářským společenstvím jednajícími jako jedna smluvní strana

text:
               15.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/29

      ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE

   ze dne 22. listopadu 2007
   o postoji, který má Společenství zaujmout ve správní radě Mezinárodního střediska pro vědu a techniku, pokud se jedná o přistoupení Švýcarské konfederace k Dohodě o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Spojenými státy americkými, Japonskem, Ruskou federací a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Evropským hospodářským společenstvím jednajícími jako jedna smluvní strana
   (2007/834/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 300 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 101 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3955/92 ze dne 21. prosince 1992 o uzavření Dohody o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Spojenými státy americkými, Japonskem, Ruskou federací a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Evropským hospodářským společenstvím jednajícími jako jedna smluvní strana jménem Evropského hospodářského společenství (1), a zejména na čl. 3 odst. 1, 3 a 4 uvedeného nařízení, a na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 3956/92 ze dne 21. prosince 1992 o uzavření Dohody o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Spojenými státy americkými, Japonskem, Ruskou federací a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Evropským hospodářským společenstvím jednajícími jako jedna smluvní strana jménem Evropského společenství pro atomovou energii (2), a zejména na článek 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropské společenství pro atomovou energii a Evropské hospodářské společenství jednající jako jedna smluvní strana (dále jen „Společenství“) uzavřely dne 21. prosince 1992 Dohodu o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Dne 27. února 2007 oznámila Švýcarská konfederace správní radě Mezinárodního střediska pro vědu a techniku (dále jen „správní rada“) svůj úmysl stát se smluvní stranou dohody.

               (3)

               V souladu s článkem XIII dohody schvaluje toto přistoupení správní rada.

               (4)

               Společenství je ve správní radě střediska zastoupeno předsednictvím Rady a Komisí,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Přistoupení Švýcarské konfederace k Dohodě o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Spojenými státy americkými, Japonskem, Ruskou federací a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Evropským hospodářským společenstvím jednajícími jako jedna smluvní strana se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Zástupci předsednictví Rady a Komise ve správní radě Mezinárodního střediska pro vědu a techniku se zmocňují ke schválení přístupu Švýcarské konfederace k dohodě.

      V Bruselu dne 22. listopadu 2007.

            Za Komisi

            předseda

         José Manuel BARROSO

            Za Radu

            předseda

         M. PINHO

      (1)  Úř. věst. L 409, 31.12.1992, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 409, 31.12.1992, s. 10.