title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/454 ze dne 9. července 2014 o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s: rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.; –  řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; –  řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; –  řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A. (oznámeno pod číslem C(2014) 4662)  Text s významem pro EHP

text:
               25.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 80/1

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
   ze dne 9. července 2014
   o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:

               —

               rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;

               —

               řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;

               —

               řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;

               —

               řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.

         (oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
   (Pouze anglické znění je závazné)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
   poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK

               (1)

               Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).

               (2)

               Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.

               (3)

               Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).

               (4)

               V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

               (5)

               Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).

               (6)

               V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.

               (7)

               Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).

               (8)

               Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.

               (9)

               Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.

               (10)

               Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.

               (11)

               V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).

               (12)

               V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).

               (13)

               Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.

               (14)

               Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).

               (15)

               Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

               (16)

               Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.

         1.2.   POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM

               (17)

               Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).

               (18)

               Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.

               (19)

               Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.

               (20)

               Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.

               (21)

               Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.

         2.   POPIS

   2.1.   BANKA A JEJÍ POTÍŽE
   2.1.1.   Obecná situace v řeckém bankovním sektoru

               (22)

               Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

                  Tabulka 1

                  Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013

                           Řecko

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Růst reálného HDP, %

                           –0,2

                           –3,1

                           –4,9

                           –7,1

                           –7,0

                           –3,9

                                          Zdroj:

                                       Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

               (23)

               V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.

                  Tabulka 2

                  Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)

                           Banky

                           Nominální hodnota státních dluhopisů (1)

                           Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)

                           Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)

                           Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)

                           Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)

                           NBG

                           13 748

                           1 001

                           14 749

                           10 985

                           751

                           11 735

                           161,0

                           11,0

                           Eurobank

                           7 001

                           335

                           7 336

                           5 517

                           264

                           5 781

                           164,5

                           7,5

                           Alpha

                           3 898

                           2 145

                           6 043

                           3 087

                           1 699

                           4 786

                           105,7

                           8,1

                           Piraeus

                           7 063

                           280

                           7 343

                           5 686

                           225

                           5 911

                           226,0

                           12,0

                           Emporiki

                           351

                           415

                           766

                           270

                           320

                           590

                           40,3

                           2,7

                                          Zdroj:

                                       Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.

               (24)

               Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

                  Tabulka 3

                  Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)

                           Banky

                           Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)

                           Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)

                           Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)

                           Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)

                           Interní tvorba kapitálu (6)

                           Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)

                           Kapitálové potřeby (8)=(7)–[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]

                           NBG

                           7 287

                           –11 735

                           1 646

                           –8 366

                           5 390

                           4 681

                           8 657

                           9 756

                           Eurobank

                           3 515

                           –5 781

                           830

                           –8 226

                           3 514

                           2 904

                           2 595

                           5 839

                           Alpha

                           4 526

                           –4 786

                           673

                           –8 493

                           3 115

                           2 428

                           2 033

                           4 571

                           Piraeus

                           2 615

                           –5 911

                           1 005

                           –6 281

                           2 565

                           1 080

                           2 408

                           7 335

                           Emporiki

                           1 462

                           – 590

                           71

                           –6 351

                           3 969

                           114

                           1 151

                           2 475

                           Postbank (TT Bank)

                           557

                           –3 444

                           566

                           –1 482

                           1 284

                           – 315

                           903

                           3 737

                                          Zdroj:

                                       Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.

               (25)

               Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.

               (26)

               Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.

               (27)

               Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).

               (28)

               V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.

               (29)

               Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.

               (30)

               V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.

               (31)

               Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.

               (32)

               Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

                  Tabulka 4

                  Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)

                           Banky

                           Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)

                           Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)

                           Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)

                           Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)

                           Interní tvorba kapitálu (5)

                           Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)

                           Kapitálové potřeby (7)=(6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5)

                           NBG (20)

                           4 821

                           8 134

                           –8 745

                           –3 100

                           1 451

                           4 743

                           2 183

                           Eurobank (21)

                           2 228

                           7 000

                           –9 519

                           –1 628

                           2 106

                           3 133

                           2 945

                           Alpha

                           7 380

                           10 416

                           –14 720

                           –2 936

                           4 047

                           4 450

                           262

                           Piraeus

                           8 294

                           12 362

                           –16 132

                           –2 342

                           2 658

                           5 265

                           425

                           Attica

                           225

                           403

                           – 888

                           0

                           106

                           243

                           397

                           Panellinia

                           61

                           66

                           – 237

                           0

                           –26

                           31

                           169

                                          Zdroj:

                                       Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.

               (33)

               Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.

               (34)

               Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.

         2.1.2.   Příjemce podpory

               (35)

               Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).

               (36)

               Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.

               (37)

               Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

                  Tabulka 5

                  Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013

                           Zisk a ztráta
                           (v mil. EUR)

                           2010

                           2011

                           2012

                           2012 pro forma
                           (včetně Emporiki)

                           2013
                           (včetně Emporiki)

                           Čisté úrokové výnosy

                           1 819

                           1 784

                           1 397

                           1 755

                           1 658

                           Provozní výnosy celkem

                           2 249

                           2 283

                           1 506

                           1 826

                           2 344

                           Celkové provozní náklady

                           –1 148

                           –1 096

                           –1 179

                           –1 746

                           –1 426

                           Výnosy před tvorbou rezerv

                           1 101

                           1 187

                           327

                           80

                           918

                           Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika

                           – 885

                           –1 130

                           –1 669

                           –2 802

                           –1 923

                           Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru

                           —

                           –4 789

                           —

                           —

                           —

                           Záporný goodwill

                           3 283

                           Čistý zisk/ztráta

                           86

                           –3 810

                           –1 086

                           nepouž.

                           2 922

                           Vybrané údaje o objemu
                           (v mil. EUR)

                           2010

                           2011

                           2012

                           2012 pro forma
                           (včetně Emporiki)

                           2013
                           (včetně Emporiki)

                           Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)

                           49 305

                           44 876

                           40 495

                           55 459

                           51 678

                           Vklady

                           38 293

                           29 399

                           28 451

                           41 348

                           42 485

                           Aktiva celkem

                           66 798

                           59 148

                           58 357

                           76 518

                           73 697

                           Vlastní kapitál celkem (24)

                           5 784

                           1 966

                           773

                           3 423

                           8 312

                                          Zdroje:

                                       Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
                                       Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
                                       Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
                                       Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf

               (38)

               Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).

               (39)

               V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.

               (40)

               V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.

               (41)

               Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.

         2.2.   NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
   2.2.1.   Nabytí banky Emporiki Bank

               (42)

               Emporiki Bank byla založena v roce 1882.

               (43)

               V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.

               (44)

               Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.

               (45)

               Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.

               (46)

               Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.

               (47)

               Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.

               (48)

               K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.

               (49)

               Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).

               (50)

               Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.

                  Tabulka 6

                  Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013

                           V miliardách EUR

                           31. prosince 2010
                           (konsolidované údaje)

                           31. prosince 2011
                           (konsolidované údaje)

                           Prosinec 2012
                           (rozsah činností získaných bankou Alpha)

                           Leden 2013
                           (rozsah činností získaných bankou Alpha)

                           Aktiva celkem

                           26,78

                           21,7

                           19,5

                           18,2

                           Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům

                           24

                           23,48

                           19,85

                           19,8

                           Rezervy

                           2,8

                           4,4

                           5

                           5

                           Splatné klientům

                           12,2

                           11,3

                           12,68

                           12,9

                           Financování poskytnuté Eurosystémem

                           0,3

                           1,77

                           1,2

                           1,2

                           Vlastní kapitál celkem

                           0,9

                           0,9

                           1,73

                           2,3

                           Ztráta po zdanění

                           –0,87

                           –1,76

                           –1,5

                           Čisté úvěry/vklady

                           173,8 %

                           169,1 %

                           117,2 %

                           114,1 %

                                          Zdroje:

                                       Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
                                       Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
                                       Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011

         2.2.2.   Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank

               (51)

               Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.

               (52)

               Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.

         2.2.2.1.   Dodecanese Bank

               (53)

               Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.

               (54)

               Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

               (55)

               Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.

               (56)

               K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

         2.2.2.2.   Evia Bank

               (57)

               Evia Bank byla založena v roce 1995.

               (58)

               Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

               (59)

               Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
               K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

         2.2.2.3.   Western Macedonia Bank

               (60)

               V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.

               (61)

               Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na –11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

               (62)

               Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.

               (63)

               K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

               (64)

               Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.

                  Tabulka 7

                  Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)

                           (A)

                           (B)

                           (C)

                           (D) = (B)–(A)

                           (E) = 2,1 %* (C)

                           Reálná hodnota převedených aktiv

                           Reálná hodnota převedených závazků

                              Z toho převedené vklady

                           Počáteční mezera ve financování

                           Úplata
                           (2,1 % převedených vkladů)

                           Dodecanese Bank

                           6

                           255

                              255

                           249

                           5

                           Evia Bank

                           2

                           98

                              95

                           96

                           2

                           Western Macedonia Bank

                           2

                           84

                              82

                           82

                           2

                              Celkem

                              427

                              9

                                          Zdroje:

                                       Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
                                       Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.

         2.2.3.   Nabytí Citibank Greece

               (65)

               Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.

               (66)

               Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).

               (67)

               Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.

               (68)

               Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.

               (69)

               Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.

         2.3.   OPATŘENÍ PODPORY
   2.3.1.   Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

               (70)

               V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.

         2.3.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

               (71)

               Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).

               (72)

               V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.

         2.3.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

               (73)

               V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.

               (74)

               Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.

               (75)

               Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.

         2.3.2.   Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (76)

               Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.

               (77)

               Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.

               (78)

               K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).

         2.3.3.   Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

               (79)

               Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

                  Tabulka 8

                  Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF

                           První překlenovací restrukturalizace – květen 2012

                           Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012

                           Písemný závazek – prosinec 2012

                           Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 – květen 2013

                           Opatření

                           B1

                           B2

                           B3

                           B4

                           Částka
                           (v mil. EUR)

                           1 900

                           1 042

                           1 629

                           4 021

         2.3.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

               (80)

               Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.

               (81)

               Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.

               (82)

               V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.

               (83)

               Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).

         2.3.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

               (84)

               Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.

               (85)

               V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.

         2.3.3.3.   Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)

               (86)

               Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).

               (87)

               Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).

         2.3.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)

               (88)

               Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).

               (89)

               Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.

               (90)

               K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.

               (91)

               Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).

               (92)

               Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.

               (93)

               Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).

               (94)

               Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.

         2.3.4.   Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank

               (95)

               Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.

         2.4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

               (96)

               Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.

         2.4.1.   Domácí operace

               (97)

               Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).

               (98)

               Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.

               (99)

               Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).

               (100)

               Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).

               (101)

               Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.

               (102)

               Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).

               (103)

               V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.

               (104)

               Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.

               (105)

               Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).

         2.4.2.   Mezinárodní bankovní činnosti

               (106)

               Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).

               (107)

               Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].

               (108)

               Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).

               (109)

               K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (–[…]) (75).

               (110)

               Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).

         2.4.3.   Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů

               (111)

               Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.

               (112)

               Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.

               (113)

               V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

               (114)

               Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.

               (115)

               V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.

         2.5.   ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ

               (116)

               Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.

               (117)

               Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).

               (118)

               Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).

               (119)

               Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).

               (120)

               Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).

               (121)

               Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).

               (122)

               Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).

               (123)

               Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).

               (124)

               Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).

               (125)

               Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.

               (126)

               Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).

         3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

               (127)

               Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).

               (128)

               Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.

               (129)

               Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.

               (130)

               Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.

         4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

   4.1.   PŘIPOMÍNKY BANKY

               (131)

               Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.

               (132)

               Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.

               (133)

               Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.

               (134)

               Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.

               (135)

               Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.

               (136)

               Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.

               (137)

               Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.

               (138)

               Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.

               (139)

               Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.

         4.2.   PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY

               (140)

               Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.

               (141)

               Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.

         5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

               (142)

               Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.

         5.1.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

               (143)

               Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.

               (144)

               Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.

               (145)

               Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.

               (146)

               Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.

         5.2.   PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF

               (147)

               Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.

               (148)

               Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.

               (149)

               Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.

               (150)

               Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.

         6.   POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK

               (151)

               Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

               (152)

               Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.

         i)   Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha

               (153)

               Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.

               (154)

               Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.

               (155)

               Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.

               (156)

               Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.

               (157)

               Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.

         ii)   Existence podpory pro banku Alpha

               (158)

               Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).

               (159)

               Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.

               160)

               Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.

               (161)

               Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.

         iii)   Závěr ohledně existence podpory

               (162)

               Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

         7.   POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA

   7.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE

               (163)

               Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

         7.1.1.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

   7.1.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

               (164)

               Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.

         7.1.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

               (165)

               Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.

         7.1.2.   Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (166)

               Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.

               (167)

               Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.

               (168)

               Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.

         7.1.3.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

   7.1.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

               (169)

               V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.

         7.1.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

               (170)

               Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.

               (171)

               Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.

               (172)

               V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.

               (173)

               Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.

         7.1.3.3.   Písemný závazek (opatření B3)

               (174)

               Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.

               (175)

               Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.

               (176)

               Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.

               (177)

               Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.

         7.1.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)

               (178)

               Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.

               (179)

               Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.

         7.1.3.5.   Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4

               (180)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.

               (181)

               V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.

               (182)

               První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).

               (183)

               Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

         7.1.4.   Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala

               (184)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

                           Č.

                           Opatření

                           Druh opatření

                           Výše podpory

                           Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva

                           A

                           Prioritní akcie

                           Kapitálová podpora

                           940 milionů EUR

                           2 %

                           B1 B2 B3 B4

                           První překlenovací rekapitalizace
                           Druhá překlenovací rekapitalizace
                           Písemný závazek
                           Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013

                           Kapitálová podpora

                           4 571 milionů EUR
                           (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)

                           10,3 %
                           (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)

                              Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta

                              5 511 milionů EUR

                           (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)

                           12,3 %
                           (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)

                           Č.

                           Opatření

                           Druh opatření

                           Nominální výše podpory

                           L1

                           Podpora likvidity

                           Záruka
                           Půjčka dluhopisů

                           Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
                           Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011

                           L2

                           Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou

                           Financování a záruka

                           23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012

                              Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta

                           39,2 miliardy EUR

         7.2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

               (185)

               Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

               (186)

               Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.

               (187)

               Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

               (188)

               Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

               (189)

               Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:

                           a)

                           Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.

                           b)

                           Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.

                           c)

                           Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.

               (190)

               Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.

               (191)

               Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.

               (192)

               Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.

         7.2.1.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)

               (193)

               Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.

         7.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)

               (194)

               Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.

         7.2.3.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (195)

               Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.

         7.2.4.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

               (196)

               Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.

         7.3.   SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013

               (197)

               Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

               (198)

               Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.

               (199)

               Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.

               (200)

               Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.

               (201)

               Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.

         7.4.   SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011

               (202)

               Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

               (203)

               Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

         7.4.1.   Vhodnost opatření

               (204)

               Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.

               (205)

               V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.

               (206)

               V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.

               (207)

               V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.

               (208)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.

         7.4.2.   Nezbytnost – omezení podpory na minimum

               (209)

               Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.

               (210)

               Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.

               (211)

               Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.

               (212)

               Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).

               (213)

               Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.

               (214)

               Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.

               (215)

               Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.

               (216)

               Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
               Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.

         7.4.3.   Přiměřenost – opatření omezující negativní vedlejší účinky

               (217)

               Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.

               (218)

               Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.

               (219)

               Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.

               (220)

               Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.

         7.4.4.   Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011

               (221)

               Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.

         7.5.   SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

               (222)

               V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.

         7.5.1.   Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.1.1.   Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

               (223)

               Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.

               (224)

               Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.

               (225)

               Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

         7.5.1.2.   Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

               (226)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

               (227)

               Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.

               (228)

               Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.

         7.5.1.3.   Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž

               (229)

               Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.

               (230)

               Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (231)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.

               (232)

               Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).

               (233)

               Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.1.4.   Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank

               (234)

               Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.2.   Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.2.1.   Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

               (235)

               Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.

               (236)

               Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.

               (237)

               Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.

         7.5.2.2.   Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

               (238)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

               (239)

               Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.

               (240)

               Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.

         7.5.2.3.   Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž

               (241)

               Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

               (242)

               Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (243)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).

               (244)

               Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.2.4.   Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank

               (245)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.3.   Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.3.1.   Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

               (246)

               Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.

               (247)

               Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.

               (248)

               Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.

               (249)

               Očekávané významné synergie – z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů – přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

               (250)

               Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

         7.5.3.2.   Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

               (251)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

               (252)

               Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).

               (253)

               Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.

               (254)

               Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

               (255)

               Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.

         7.5.3.3.   Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž

               (256)

               Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.

               (257)

               Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.

               (258)

               Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.

               (259)

               Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.

         7.5.3.4.   Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece

               (260)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.6.   SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
   7.6.1.   Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci

               (261)

               Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.

               (262)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.

               (263)

               Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.

               (264)

               Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.

               (265)

               Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).

               (266)

               Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.

               (267)

               Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.

               (268)

               Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.

         7.6.2.   Životaschopnost

               (269)

               Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.

               (270)

               V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.

         7.6.2.1.   Bankovní činnosti v Řecku

               (271)

               Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.

               (272)

               Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

               (273)

               K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.

               (274)

               Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.

               (275)

               Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.

         7.6.2.2.   Správa a řízení společnosti

               (276)

               Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.

         7.6.2.3.   Mezinárodní činnosti

               (277)

               Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.

               (278)

               V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.

               (279)

               Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).

               (280)

               Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].

               (281)

               Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.

         7.6.2.4.   Závěr ohledně životaschopnosti

               (282)

               Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.

               (283)

               Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.

               (284)

               Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.

               (285)

               Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.

               (286)

               Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.

         7.6.3.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

               (287)

               Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.

         7.6.3.1.   Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů

               (288)

               Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).

               (289)

               Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.

               (290)

               V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.

               (291)

               V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.

               (292)

               Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].

         7.6.3.2.   Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu

               (293)

               Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.

         7.6.3.3.   Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu

               (294)

               Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.

               (295)

               Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.

         7.6.3.4.   Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů

               (296)

               V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.

         7.6.4.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

               (297)

               Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.

               (298)

               Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.

               (299)

               Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.

               (300)

               Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.

               (301)

               V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.

               (302)

               Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.

               (303)

               Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.

               (304)

               Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.

         7.7.   KONTROLA

               (305)

               Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.

         8.   ZÁVĚR

               (306)

               Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:

               a)

               nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);

               b)

               druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);

               c)

               písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);

               d)

               rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).

         2.   Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
   3.   Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:

               a)

               kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);

               b)

               nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);

               c)

               první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);

               d)

               druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);

               e)

               písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);

               f)

               rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).

         Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

      V Bruselu dne 9. července 2014.

            Za Komisi

         Joaquín ALMUNIA

            místopředseda

      (1)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008 o státní podpoře N 560/2008 „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 125, 5.6.2009, s. 6). Těmto opatřením bylo přiděleno číslo SA.26678 (N 560/2008). Tento režim byl následně prodloužen a pozměněn, jak je popsáno v poznámce pod čarou č. 2.

      (2)  Dne 2. září 2009 oznámilo Řecko řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2009, jež byly schváleny dne 18. září 2009 (viz rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2009 o státní podpoře N 504/2009 „Prodloužení a změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 264, 6.11.2009, s. 5). Dne 25. ledna 2010 schválila Komise druhé prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře N 690/2009 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 57, 9.3.2010, s. 6). Dne 30. června 2010 schválila Komise řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2010 o státní podpoře N 260/2010 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 238, 3.9.2010, s. 3). Dne 21. prosince 2010 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2010 o státní podpoře SA 31998 (2010/N) „Čtvrté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 53, 19.2.2011, s. 2). Dne 4. dubna 2011 schválila Komise změnu (viz rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2011 o státní podpoře SA.32767 (2011/N) „Změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 164, 2.6.2011, s. 8). Dne 27. června 2011 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2011 o státní podpoře SA.33153 (2011/N) „Páté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku, (Úř. věst. C 274, 17.9.2011, s. 6). Dne 6. února 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2012 o státní podpoře SA.34149 (2011/N) „Šesté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 101, 4.4.2012, s. 2). Dne 6. července 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2012 o státní podpoře SA.35002 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení režimu podpory úvěrových institucí v Řecku“‘, (Úř. věst. C 77, 15.3.2013, s. 14). Dne 22. ledna 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2013 o státní podpoře SA.35999 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 162, 7.6.2013, s. 6). Dne 25. července 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 31. prosince 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2013 o státní podpoře SA.36956(2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 141, 7.6.2013, s. 3). Dne 14. ledna 2014 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2014 (viz rozhodnutí Komise ze dne 14. ledna 2014 o státní podpoře SA. 37958 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno).

      (3)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2012 o státní podpoře SA.34823 (2012/C) (ex 2012/NN) „Rekapitalizace banky Alpha Bank Helénským fondem finanční stability“, (Úř. věst. C 357, 21.11.2012, s. 36).

      (4)  Tisková zpráva fondu HFSF ze dne 24. prosince 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

      (5)  Tato opatření zaevidovala Komise pod číslem SA.36004 (2013/NN).

      (6)  Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.34823 (2012/C) (ex 2012 NN).

      (7)  Evropská komise – Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012, s. 17, k dispozici na internetu na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

      (8)  Viz oddíl II „Restrukturalizace řeckých státních dluhopisů“ ve zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru (Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector), řecká centrální banka, prosinec 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

      (9)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 9. března 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

      (10)  Poměr kapitálu core tier 1 banky je jedním z poměrů regulatorního kapitálu, který sleduje orgán pro bankovní dohled podle směrnice o kapitálových požadavcích.

      (11)  Viz poznámka pod čarou č. 7, s. 106.

      (12)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

      (13)  Viz poznámka pod čarou č. 7, s. 104.

      (14)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

      (15)  Evropská centrální banka a národní centrální banky tvoří společně Eurosystém, systém centrálních bank eurozóny.

      (16)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 3. prosince 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf
   Zpětný odkup vlastního dluhu za cenu, která byla mnohem nižší než nominální hodnota, vedl k značnému snížení zadlužení Řecka.

      (17)  Pokud by zpětný odkup nebyl proveden, mohla tržní hodnota těchto nových státních dluhopisů růst v závislosti na vývoji tržních parametrů, jako jsou úrokové sazby a pravděpodobnost selhání Řecka.

      (18)  Včetně očekávaných ztrát z nové produkce úvěrů v Řecku v období od června 2013 do prosince 2016.

      (19)  Dopad odhadů úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko byl vypočítán po zdanění v zahraničí a s přihlédnutím k závazkům týkajícím se odprodeje, jež byly v té době poskytnuty Generálnímu ředitelství pro hospodářskou politiku.

      (20)  Rezervy na úvěrové ztráty banky NBG k 30. červnu 2013 formálně s rezervami First Business Bank a Probank.

      (21)  Rezervy na úvěrové ztráty Eurobank k 30. červnu 2013 formálně s rezervami New Hellenic Postbank a New Proton Bank, které byly nabyty v srpnu 2013.

      (22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf

      (23)  Viz tabulka 2.

      (24)  Tyto částky vlastního kapitálu zahrnují pro roky 2010, 2011 a 2012 prioritní akcie v hodnotě 940 milionů EUR, které Řecko poskytlo v roce 2009; pro rok 2012 tyto částky nezahrnují dvě překlenovací rekapitalizace, které banka obdržela v roce 2012, a to ve výši 2 942 milionů EUR. Částka vlastního kapitálu pro rok 2013 zahrnuje rekapitalizaci fondem HFSF a rekapitalizaci ze strany soukromého sektoru v roce 2012 a 2013 v plné výši, a to celkem 4 571 milionů EUR.

      (25)  Viz tabulka 2.

      (26)  Informace, které banka Alpha Bank poskytla Komisi dne 25. června 2013.

      (27)  Účetní závěrka za rok 2011, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf

      (28)  Viz oddíl 2.3.1.2 o rekapitalizaci provedené státem v rámci rekapitalizačního opatření.

      (29)  Konsolidovaná účetní závěrka Emporiki Bank k 31. prosinci 2011, s. 9.

      (30)  Výroční finanční zpráva fondu HFSF za období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012, s. 8, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

      (31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf

      (32)  Koupě a převzetí je postup řešení problémů, který spočívá v určení vysoce kvalitních aktiv a pasiv v právním subjektu v likvidaci a jejich prodej v dražbě za účelem jejich převedení na životaschopnou společnost.

      (33)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/3/8.2.2013.

      (34)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/4/8.12.2013.

      (35)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/5/8.12.2013.

      (36)  Pojem „mezera ve financování“ může být proto matoucí, jelikož popisuje opatření kapitálové podpory, a nikoli podporu likvidity.

      (37)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/2/8.2.2013.

      (38)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1/8.12.2013.

      (39)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/2/8.12.2013.

      (40)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1/8.2.2013.

      (41)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/7/8.12.2013.

      (42)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/8/8.12.2013.

      (43)  Diners Club International je společnost kreditních karet, která byla založena v roce 1950 a v Řecku je usazena od roku 1959. Diners Club Greece je v držení společností Citibank International a Citibank Overseas Investment Corporation.

      (44)  Bankomat je elektronické bankovní zařízení, které klientům umožňuje provádět základní transakce bez pomoci ze strany zástupce pobočky (pokladníka), jako jsou výběry hotovosti.

      (45)  Informace, které řecké orgány poskytly dne 24. června 2014.

      (46)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 64.

      (47)  Pojem „rizikově vážená aktiva“ se vztahuje na regulativní souhrnný ukazatel, který měří vystavení finanční instituce riziku a který používají orgány dohledu ke sledování kapitálové přiměřenosti finančních institucí.

      (48)  Důvěrné informace

      (49)  Podle dopisu řecké centrální banky ze dne 7. listopadu 2011 se „záruky vztahují na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity“.

      (50)  Informace, které poskytla řecká centrální banka dne 7. dubna 2014.

      (51)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014.

      (52)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

      (53)  Dohoda uzavřená před úpisem stanovila: „Skutečné riziko splatné bance zahrnuje dluhopisy EFSF a výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za období od vydání dluhopisů do přeměny zálohy na základní kapitál a jiné konvertibilní finanční nástroje, jak je stanoveno v této dohodě“.

      (54)  Viz tabulka 3.

      (55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf

      (56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf

      (57)  Štěpení akcií je opatření, jehož prostřednictvím společnost dělí své stávající akcie na několik akcií.

      (58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf

      (59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

      (61)  Viz poznámka pod čarou č. 38. Např. realizační cena dne 10. prosince 2013 činila 0,4488 EUR, dne 10. června 2014 činila 0,4576 EUR, dne 10. prosince 2014 bude činit 0,4686 EUR, dne 10. června 2015 bude činit 0,4796 EUR atd. Viz oznámení banky Alpha Bank ze dne 10. června 2013 o „konečných podmínkách kótování a vlastnostech titulů představujících práva na vlastnictví akcií (opčních listů), které vyplývají z ukončeného navýšení kapitálu“, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

      (62)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 22.

      (63)  Banka se zavázala omezit objem zahraničních aktiv na […] miliard EUR, zatímco celková aktiva banky budou podle finančních výhledů v roce 2018 činit […] miliard EUR.

      (64)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 132, před nabytím banky Emporiki Bank.

      (65)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 129.

      (66)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 102–103. Zvýšení počtu poboček a zaměstnanců mezi srpnem 2012 a prosincem 2013 je zapříčiněno nabytím banky Emporiki Bank.

      (67)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 103.

      (68)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, údaj pro Alpha Bank Greece.

      (69)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 105.

      (70)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 96.

      (71)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 96.

      (72)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, údaj pro činnosti v Řecku.

      (73)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 132.

      (74)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014.

      (75)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, oddíl 5.4.2.

      (76)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, oddíl 5.4.2.

      (77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf

      (78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf

      (79)  Viz příloha, kapitola II.

      (80)  Viz příloha, kapitola II.

      (81)  Viz příloha, kapitola II.

      (82)  Viz příloha, kapitola II.

      (83)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

      (84)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

      (85)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

      (86)  Viz příloha, kapitola III písmeno C.

      (87)  „Co se týká opčních listů vydaných fondem HFSF, je třeba objasnit, že si Řecká republika vyžádá před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky Alpha Bank nebo jiného státního subjektu (včetně fondu HFSF) souhlas Evropské komise, aby mohla Evropská komise ověřit, zda předpokládaný zpětný odkup není v rozporu s požadavky na odměnu státu podle pravidel státní podpory.“

      (88)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí, (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 2).

      (89)  59. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha.

      (90)  63. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha.

      (91)  Viz 146. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 12. listopadu 2008 o státní podpoře SA. 510/2008 – Itálie „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“, (Úř. věst. C 46, 25.2.2009, s. 6).

      (92)  Viz bod 80 sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 („Sdělení o bankovnictví“), (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

      (93)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře NN 19/2009 – podpora na restrukturalizaci Dunfermline Building Society, 47. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 25. října 2010 o státní podpoře N 560/2009 – podpora na likvidaci banky Fionia, 55. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2010 o státní podpoře N 392/2010 – restrukturalizace CajaSur, 52. bod odůvodnění.

      (94)  Viz poznámky pod čarou č. 1 a č. 2.

      (95)  Rizikově vážená aktiva banky k 31. březnu 2012 činila 44,2 miliardy EUR.

      (96)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 („sdělení o prodloužení z roku 2011“) (Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 7).

      (97)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

      (98)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

      (99)  Viz 41. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci NN 51/2008 Systém záruk pro banky v Dánsku, (Úř. věst. C 273, 28.10.2008, s. 2).

      (100)  Viz 83. bod odůvodnění: vzniklé úroky se započítávají jako dodatečný příspěvek ze strany fondu HFSF, a snižují tudíž výši platby, kterou musel fond HFSF provést ve prospěch banky za účelem rekapitalizace na jaře 2013.

      (101)  Viz také oddíl 7.5.1.

      (102)  Teoretická cena bez upisovacího práva je obecně uznávaná tržní metoda vyčíslení efektu zředění při navýšení základního kapitálu.

      (103)  Viz tabulka 5.

      (104)  Nabytí převedených aktiv a závazků bank Western Macedonia Bank a Evia Bank nebylo oznámeno řeckému orgánu pro hospodářskou soutěž, jelikož obrat u převedené části jednotlivých družstevních bank nepřesáhl prahovou hodnotu ve výši 15 milionů EUR, jak je stanoveno v § 6 odst. 1 zákona č. 3959/2011 ve spojení s § 10 odst. 3 písm. a) téhož zákona.

      (105)  Tato úplata byla vypočítána na základě předpokladu, že mezi podepsáním a uzavřením transakce dojde k snížení vkladů o 30 % Výše této částky bude následně upravena v závislosti na skutečném odlivu vkladů, který byl zaznamenán před uzavřením transakce.

      (106)  Viz rovněž oddíly 7.5.1 a 7.5.2.

      (107)  Viz bod 28 sdělení o restrukturalizaci a 320. bod odůvodnění rozhodnutí Komise 2011/823/EU ze dne 5. dubna 2011 o opatřeních C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), která provedl nizozemský stát ve prospěch skupiny ABN AMRO NV (vytvořené po spojení společností Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N) (Úř. věst. L 333, 15.12.2011, s. 1).

      (108)  Viz 99. bod odůvodnění.

      (109)  Včetně příspěvků do Fondu pojištění vkladů a investic (dále jen „TEKE“).

      (110)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha z června 2014, údaje pro banku Alpha Bank S.A.

      (111)  HFSF, výroční finanční zpráva za rok končící 31. prosince 2013, s. 68, k dispozici na adrese: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf

      (112)  Finanční výhledy uvedené v plánu restrukturalizace se liší od výsledku zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka, jelikož se zátěžový test nezakládal na stejném souboru předpokladů a zahrnoval další úpravy provedené řeckou centrální bankou.

      (113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf

      (114)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 107.

      (115)  Viz 116. bod odůvodnění.

      (116)  Jak je uvedeno v závazcích (viz příloha, kapitola II bod 7), zmenšení velikosti může být dosaženo snížením bilančních sum ponechaných zahraničních subjektů a/nebo odprodejem zahraničních subjektů.

      (117)  Rozsah navrhovaného opatření týkajícího se vlastního příspěvku je nutno porovnat s velikostí banky před nabytím banky Emporiki Bank, vkladů tří družstevních bank a banky Citibank Greece, a to z důvodů objasněných v oddíle 7.1.3.5.

      (118)  Vezme-li se v úvahu pouze skutečně vyplacená podpora, která poskytuje největší výhodu, a tudíž nejvíce narušuje hospodářskou soutěž, sníží se částka podpory na 11 % rizikově vážených aktiv banky.

      (119)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 36.

      (120)  Viz příloha, kapitola II.

      (121)  Viz 129. bod odůvodnění.

      PŘÍLOHA

         ALPHA BANK – ZÁVAZKY ŘECKÉ REPUBLIKY

      Řecká republika zajistí, aby banka Alpha Bank (dále jen „banka“) prováděla plán restrukturalizace předložený v červnu 2014. Plán restrukturalizace vychází z makroekonomických předpokladů, které stanovila Evropská komise (dále jen „Komise“) v dodatku, jakož i z předpokladů týkajících se regulace.
      Řecká republika tímto poskytuje níže uvedené závazky (dále jen „závazky“), které jsou nedílnou součástí plánu restrukturalizace. Závazky zahrnují závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace (dále jen „závazky týkající se restrukturalizace“) a závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností.
      Závazky nabývají účinku ke dni přijetí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje plán restrukturalizace (dále jen „rozhodnutí“).
      Období restrukturalizace skončí dne 31. prosince 2018. Závazky platí během celého období restrukturalizace, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.
      Tento dokument se vykládá podle rozhodnutí v obecném rámci práva Unie a s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1).
      KAPITOLA I.   DEFINICE
      Pro účely závazků mají níže uvedené pojmy tento význam:
      1)   Banka: Alpha Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti. Tento pojem proto zahrnuje celou skupinu Alpha Bank se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami v Řecku a mimo Řecko, a to bankovními i nebankovními.
      2)   Nabídka v bankovním sektoru zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky s přihlédnutím ke všem příslušným prvkům, zejména vykázanému zisku/ztrátě z transakce a snížení rizikově vážených aktiv v důsledku prodeje (v případě potřeby s úpravou o navýšení rizikově vážených aktiv v důsledku přetrvávajících finančních vazeb).
      3)   Uzavření: datum převodu právního nároku na odprodávaný podnik na kupujícího.
      4)   Odprodávané podniky: veškeré podniky a aktiva, k jejichž odprodeji se banka zavázala.
      5)   Datum účinnosti: datum přijetí rozhodnutí.
      6)   Konec období restrukturalizace: 31. prosinec 2018.
      7)   Zahraniční aktiva nebo jiná než řecká aktiva: aktiva související s činnostmi klientů mimo Řecko, a to bez ohledu na zemi, kde jsou aktiva zaúčtována. Do této definice například nespadají aktiva zaúčtovaná v Lucembursku, která však souvisejí s činnostmi klientů v Řecku. Naopak aktiva zaúčtovaná v Lucembursku nebo Řecku, která souvisejí s činnostmi klientů v jiných zemích jihovýchodní Evropy, se považují za zahraniční aktiva a spadají do této definice.
      8)   Zahraniční podniky: zahraniční bankovní a nebankovní dceřiné společnosti a pobočky banky.
      9)   Zahraniční dceřiné společnosti: veškeré bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky mimo Řecko.
      10)   Bankovní činnosti v Řecku: bankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.
      11)   Nebankovní činnosti v Řecku: nebankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.
      12)   Řecké dceřiné společnosti: veškeré řecké bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky.
      13)   Kontrolní správce: jedna či více fyzických nebo právnických osob nezávislých na bance, které schválila Komise a které jmenovala banka; povinností kontrolního správce je sledovat dodržování závazků ze strany banky.
      14)   Kupující: jedna nebo více fyzických nebo právnických osob, které zcela nebo částečně získají odprodávaný podnik.
      15)   Prodej: prodej veškerých podílů v držení banky, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.
      Pro účely závazků zahrnuje jednotné číslo i číslo množné (a naopak), není-li v závazcích stanoveno jinak.
      KAPITOLA II.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE RESTRUKTURALIZACE

                  1)

                     Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […].

                  2)

                     Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […].

                  3)

                     Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […] milionů EUR.

                  4)

                     Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) […].

                  5)

                     Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše 119 %. […]

                  6)

                     Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem kumulativně ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující vyšší z těchto hodnot: i) […] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti k 31. prosinci 2012, nebo ii) […] milionů EUR. Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace.
                  […]:

                              a.

                              […].

                              b.

                              […].

                              c.

                              […].

                              d.

                              […].

                              e.

                              […].

                              f.

                              […].

                        (…)

                  7)

                     Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Celková velikost portfolia zahraničních aktiv se do 30. června 2018 sníží na maximálně […] miliard EUR (omezení týkající se zahraničních aktiv).
                  (7.1) […]
                  (7.2) […]

                  8)

                     Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do […], zatímco portfolio nekótovaných cenných papírů bude odprodáno do […]: toto portfolio zahrnuje veškeré kapitálové investice vyšší než […] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na akcie […] ([…] milionů EUR). Pokud banka v případě vedlejších dceřiných společností a přidružených společností ([…]) do […] hledala aktivně potenciální kupující a pokud nelze provést transakci, která je z hlediska kapitálu neutrální nebo která kapitál zvyšuje, prodlouží se lhůta pro odprodej těchto účastí do […].

                  9)

                     Velikost portfolia soukromého kapitálu Velikost portfolia soukromého kapitálu se do 31. prosince 2017 sníží na […] milionů EUR.

                  10)

                  V případě prodeje se Řecká republika zavazuje, že

                              a.

                              kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn;

                              b.

                              za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Alpha. To se nevztahuje na prodej nemovitostí, kdy v tomto případě může banka poskytnout kupujícímu financování, je-li tento nový úvěr poskytnut v souladu s obezřetnými úvěrovými postupy. Za účelem ověření souladu se závazkem týkajícím se snižování jiných než řeckých aktiv se vezmou v úvahu veškeré nové úvěry spadající do definice jiných než řeckých aktiv;

                              c.

                              po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv.

                  11)

                     Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.
                  Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry):

                              i.

                              […];

                              ii.

                              […];

                              iii.

                              […];

                              iv.

                              […];

                              v.

                              […];

                              vi.

                              […].

                  12)

                     Omezení platů: Do […] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než […]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013.

            KAPITOLA III.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE SPRÁVY A ŘÍZENÍ SPOLEČNOSTI A OBCHODNÍCH ČINNOSTÍ – PRODLOUŽENÍ A ZMĚNY

                  1)

                  Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018.

                  2)

                  Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení.

         Oddíl A.   Vytvoření efektivní a přiměřené vnitřní organizace

                  3)

                  Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky.

                  4)

                  Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Řeckým fondem finanční stability (HFSF).

                  5)

                  Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností.

                  6)

                  Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace.

                  7)

                  Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií.

         Oddíl B.   Obchodní praktiky a sledování rizik

         Obecné zásady

                  8)

                  Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku.

                  9)

                  Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku.

         Zvláštní ustanovení

                  10)

                  Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 11 až 18 kapitoly III závazků.

                  11)

                  Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci.

                  12)

                  Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky.

                  13)

                  Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu.

                  14)

                  Poskytování úvěrů (2) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Alpha a jiných bank (3) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (4). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky.

                  15)

                  Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[…] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o […] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na […] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

                  16)

                  Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik.

                  17)

                  U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci.

                  18)

                  Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím.

         Ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky

                  19)

                  Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky.

                  20)

                  V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu.

                  21)

                  Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik.

                  22)

                  Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU).

                  23)

                  Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (5) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (6)) nesmí být vyšší než nová produkce u celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry.

                  24)

                  Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[…]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[…]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit.

                  25)

                  Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[…] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o […] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na […] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

                  26)

                  Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků.

         Oddíl C:   Jiná omezení

                  27)

                     Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:

                              a)

                              Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení.

                              b)

                              Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci.

                              c)

                              Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje.

                  28)

                     Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (7).

                              a)

                                 Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže.

                              b)

                                 Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:

                                          1)

                                          kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[…] %] velikosti rozvahy (8) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (9), a

                                          2)

                                          kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[…] %] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti.

                              c)

                                 Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje.

                  29)

                     Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny.

            KAPITOLA IV.   KONTROLNÍ SPRÁVCE

                  1)

                  Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků.

                  2)

                  Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků.

                  3)

                  Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu.

               Generální tajemnice

            Christina PAPAKONSTANTINOU

         (1)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

         (2)  Pro účely tohoto závazku se pojem „úvěry“ vykládá v širokém slova smyslu jako jakýkoli druh financování, například úvěrová facilita, záruka atd.

         (3)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „jiné banky“ odkazuje na jakoukoli banku – finanční instituci na světě.

         (4)  Pro objasnění se uvádí, že se tento závazek vztahuje na všechny vypůjčovatele, včetně soukromých bankovních klientů.

         (5)  Pro objasnění se uvádí, že nová produkce úvěrů zahrnuje rovněž prodloužení stávajících úvěrů a jejich restrukturalizaci.

         (6)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „roční % stavu v roce R–1“ odkazuje na novou produkci jako procentní podíl stavu na konci předchozího roku. Částkou rizikově vážených aktiv je částka na konci roku.

         (7)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku je z jeho působnosti vyloučeno podnikání využívající soukromý/rizikový kapitál banky. V této souvislosti předloží banka Komisi oficiální žádost, která obsahuje obchodní plán tohoto subjektu.

         (8)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku se velikost rozvahy rovná celkovým aktivům banky.

         (9)  Pro objasnění se uvádí, že je-li získán souhlas Komise se zrušením zákazu akvizic podle písm. a) bodu 28) kapitoly III závazků, vypočítá se rozvaha banky ke dni účinnosti závazků tak, aby zahrnovala rovněž aktiva nabytých subjektů nebo aktiva získaná ke dni akvizice.

         Dodatek

            Makroekonomické prognózy pro řecké domácí operace

                     Roční růst v %
                     (není-li stanoveno jinak)

                     2012

                     2013

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017

                     Reálný HDP

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     Nominální růst úvěrů v Řecku

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     Deflátor HDP

                     –0,8

                     –1,1

                     –0,4

                     0,4

                     1,1

                     1,3

                     1,3

                     Ceny nemovitostí

                     –11,7

                     –10

                     –5

                     0

                     2

                     3,5

                     Nominální disponibilní příjem domácností

                     –8,8

                     –9,5

                     –0,3

                     –0,4

                     2,6

                     3,6

                     –4,5

                     Vklady soukromého sektoru

                     –7

                     1,3

                     1

                     3,4

                     5

                     5

                     16,6

                     Nezaměstnanost (v %)

                     24,2

                     27

                     26

                     24

                     21

                     18,6

                     Sazba refinancování ze strany ECB (v %)

                     0,75

                     0,5

                     0,5

                     1

                     1,5

                     1,75

                     Špička vzniku nesplácených půjček

                     2. pololetí roku 2014

                     Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %)

                     0,24

                     0,43

                     0,75

                     1,25

                     1,80

                     Přístup na kapitálové trhy – repo operace

                     ANO – žádné omezení

                     Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné

                     ANO – až do výše 500 milionů EUR každý

                     ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý

                     ANO – žádné omezení