title: 2006/280/ES,Euratom: Rozhodnutí zástupců vlád členských států ze dne  6. dubna 2006  o jmenování soudce Soudu prvního stupně Evropských společenství

text:
               13.4.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 104/38

      ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ

   ze dne 6. dubna 2006
   o jmenování soudce Soudu prvního stupně Evropských společenství
   (2006/280/ES, Euratom)
   ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 224 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 140 této smlouvy,
   vzhledem k tomuto důvodu:
   V souladu s články 5 a 7 ve spojení s článkem 47 Protokolu o statutu Soudního dvora je po odstoupení pana Paola MENGOZZIHO třeba přistoupit ke jmenování soudce Soudu prvního stupně Evropských společenství na zbývající část jeho funkčního období, tedy do 31. srpna 2007,
   ROZHODLI TAKTO:
   Článek 1
   Pan Enzo MOAVERO MILANESI je jmenován soudcem Soudu prvního stupně Evropských společenství ode dne složení svého slibu do 31. srpna 2007.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 6. dubna 2006.

            Předseda

         G. WOSCHNAGG


title: Rozhodnutí Komise ze dne 11. května 1983 o zřízení poradního výboru pro politiku Společenství v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu

text:
Důležité právní upozornění

|

31983D0247

Úřední věstník L 137 , 26/05/1983 S. 0031 - 0032 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 12 S. 0183  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 14 S. 0061  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 12 S. 0183  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 13 Svazek 14 S. 0061

		Rozhodnutí Komiseze dne 11. května 1983o zřízení poradního výboru pro politiku Společenství v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu(83/247/EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,vzhledem k tomu, že trvalé zlepšování životních a pracovních podmínek, jakož i harmonický rozvoj hospodářství v členských zemích představují cíle Evropského hospodářského společenství;vzhledem k tomu, že hospodářské činnosti založené na výrobě a průmyslovém zpracování dřeva mohou přispět k dosažení těchto cílů, s ohledem na možnosti rozvoje těchto činností a s přihlédnutí k jejich současným obtížím;vzhledem k tomu, že se jeví jako nezbytné přezkoumat a vyřešit tyto obtíže ne odděleně, ale v jejich vzájemné provázanosti;vzhledem k tomu, že za tímto účelem a na základě prací již prováděných útvary Komise, a zejména na základě sdělení Radě o programu akcí Společenství v oblasti lesního hospodářství, může těsný a trvalý kontakt s danými hospodářskými odvětvími pomoci k dosažení těchto cílů;vzhledem k tomu, že nejvhodnější způsob pro organizování těchto kontaktů je zřídit při Komisi "Poradní výbor pro politiku Společenství v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu", ve kterém jsou tato odvětví zastoupena; že je navíc třeba zajistit ve výboru přítomnost kvalifikovaných osob, kteří přinesou výboru technické zkušenosti a znalosti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu na úrovni Společenství,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Při Komisi se zřizuje "Poradní výbor pro politiku Společenství v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu" (dále jen "výbor"). Výbor se skládá ze zástupců evropských organizací výrobců, průmyslových zpracovatelů a obchodníků se dřevem a výrobky ze dřeva, a z kvalifikovaných osobností, jejichž odborné znalosti v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu jsou na úrovni Společenství všeobecně uznávány.Článek 2Výbor je Komisi nápomocen buď na její žádost, nebo z vlastního podnětu při projednávání všech otázek týkajících se politiky Společenství v oblasti lesního hospodářství a dřevozpracujícího a papírenského průmyslu, a zejména otázek spojených s poptávkou po dřevě ve Společenství a nabídkou dřeva, která je schopna tuto poptávku uspokojit.Článek 3Výbor se skládá z 27 členů:- 8 členů zastupujících vlastníky a lesnické činnosti,- 8 členů zastupujících dřevozpracující průmysl,- 4 členů zastupujících obchodníky se dřevem a s výrobky ze dřeva,- 7 mimořádně kvalifikovaných osob.Článek 4Členy výboru jmenuje Komise po poradě s dotyčnými odbornými kruhy.Článek 5Funkční období člena výboru je tříleté. Člen výboru může být jmenován opakovaně. Po uplynutí tříletého období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo dokud není jejich funkční období obnoveno.Funkční období člena končí před uplynutím tříletého období jeho odstoupením nebo úmrtím.Je nahrazen pro zbývající část funkčního období v souladu s článkem 4.Výkon funkcí není odměňován.Článek 6Seznam členů zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 7Výboru předsedá zástupce Komise.Článek 8Předseda může přizvat k účasti na práci výboru a pracovních skupin uvedených v článku 9 jako odborníka kteroukoli osobu, která má zvláštní kvalifikaci k předmětu, jenž je na pořadu jednání.Odborníci se účastí pouze porad o předmětu, k němuž byli přizváni.Článek 9Výbor může vytvářet pracovní skupiny.Článek 101. Výbor a pracovní skupiny se scházejí v sídle Komise a svolává je předseda výboru.2. Zasedání výboru a pracovních skupin se účastní zástupci dotčených útvarů Komise.3. Sekretariát výboru a pracovních skupin zajišťují útvary Komise.Článek 11Porady výboru nejsou zakončeny hlasováním.Požádá-li Komise výbor o stanovisko, může stanovit lhůtu, v níž má být stanovisko zaujato.Článek 12Aniž je dotčen článek 214 Smlouvy, jsou členové výboru povinni nešířit informace, s nimiž se seznámili při práci ve výboru nebo v pracovních skupinách, pokud je předseda výboru uvědomí, že se požadované stanovisko nebo předložená otázka týkají věcí důvěrné povahy.V tomto případě se jednání účastní pouze členové výboru a zástupci útvarů Komise.Článek 13Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 11. května 1983.Za KomisiÉtienne Davignonmístopředseda--------------------------------------------------


title: 2005/953/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  20. prosince 2005  o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994

text:
               29.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/24

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 20. prosince 2005
   o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994
   (2005/953/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. června 2003 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání podle článku XXVIII GATT 1994 s cílem změnit některé koncese týkající se rýže. Evropské společenství proto dne 2. července 2003 oznámilo WTO úmysl změnit některé koncese v plánu CXL ES.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

               (3)

               Komise jednala se Spojenými státy americkými, které mají zájem hlavního dodavatele pro produkt kódu HS 1006 20 (loupaná rýže) a zájem podstatného dodavatele pro produkt kódu HS 1006 30 (omletá rýže), s Thajskem, které má zájem hlavního dodavatele pro produkt kódu HS 1006 30 (omletá rýže) a zájem podstatného dodavatele pro produkt kódu HS 1006 20 (loupaná rýže), a s Indií a Pákistánem, které mají zájem podstatného dodavatele pro produkt kódu HS 1006 20 (loupaná rýže).

               (4)

               Rozhodnutími 2004/617/ES (1) a 2004/618/ES (2) byly jménem Společenství schváleny dohody s Indií a s Pákistánem. Rozhodnutím 2004/619/ES (3) byla pro loupanou rýži (kód KN 1006 20) a omletou rýži (kód KN 1006 30) stanovena nová celní sazba. Rozhodnutím 2005/476/ES (4) byla schválena dohoda se Spojenými státy.

               (5)

               Komise nyní úspěšně sjednala dohodu ve formě výměny dopisů mezi Společenstvím a Thajskem, která by proto měla být schválena.

               (6)

               S cílem zajistil plné uplatňování dohody od 1. září 2005 a do změny nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (5) by měla být Komise zmocněna přijmout dočasné odchylky od uvedeného nařízení a přijmout nezbytná prováděcí opatření.

               (7)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994 se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   1.   V míře nezbytné pro umožnění plného uplatňování dohody od 1. září 2005 se Komise může odchýlit od nařízení (ES) č. 1785/2003 postupem podle čl. 3 odst. 2 tohoto rozhodnutí, dokud nebude uvedené nařízení změněno, avšak nejdéle do 30. června 2006.
   2.   Komise přijme postupem podle čl. 3 odst. 2 tohoto rozhodnutí prováděcí pravidla k dohodě.
   Článek 3
   1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro obiloviny zřízený článkem 25 nařízení (ES) č. 1784/2003 (7).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.
   3.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 4
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství (8).

      V Bruselu dne 20. prosince 2005.

            Za Radu

         M. BECKETT

            předsedkyně

      (1)  Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 17.

      (2)  Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 23.

      (3)  Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 29.

      (4)  Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67.

      (5)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

      (6)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (7)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

      (8)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
    ---documentbreak---

               29.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/26

         DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
   mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994
   V Bruselu dne 20. prosince 2005.
   Vážený pane,
   v návaznosti na jednání mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím (Thajskem) na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém k Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994) souhlasí ES s níže uvedenými závěry.

               1.

               Vázaná celní sazba na loupanou rýži (podpoložka HS 1006 20) je 65 EUR/t, na poloomletou a celoomletou rýži (podpoložka HS 1006 30) 175 EUR/t a na zlomkovou rýži (podpoložka HS 1006 40) 128 EUR/t.

               2.

               ES uplatní celní sazbu pro poloomletou a celoomletou rýži (podpoložka HS 1006 30) v souladu s body 3 až 6.

               3.

               Roční referenční míra dovozu se vypočítá jako průměrný objem celkového dovozu poloomleté a celoomleté rýže do ES 25, bez ohledu na jejich původ, v hospodářských letech (od 1. září do 31. srpna) 2001/02–2003/04 plus 10 % (tj. 337 168 tun).

               4.

               Šestiměsíční referenční míra dovozu: v každém hospodářském roce se šestiměsíční referenční míra dovozu vypočítá jako 47 % roční míry dovozu vypočítané podle bodu 3 (tj. 158 469 tun).

               5.

               Úprava uplatňované celní sazby v polovině roku: do 10 dnů od uplynutí prvních šesti měsíců každého hospodářského roku ES přezkoumá a případně upraví uplatňovanou celní sazbu takto:

                           a)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném šestiměsíčním období byl o více než 15 % vyšší než šestiměsíční referenční míra dovozu pro stejné období vypočítaná podle bodu 4 (tj. vyšší než 182 239 tun), použije ES celní sazbu ve výši 175 EUR/t;

                           b)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném šestiměsíčním období byl nižší než šestiměsíční referenční míra dovozu pro stejné období vypočítaná podle bodu 4, navýšená o 15 %, nebo stejný (tj. nižší než 182 239 tun nebo stejný), použije ES celní sazbu ve výši 145 EUR/t;

                     Pro účely písmen a) a b) se „skutečným dovozem poloomleté a celoomleté rýže“ rozumí veškerý dovoz produktů podpoložky HS 1006 30, bez ohledu na původ, do ES 25.

               6.

               Úprava uplatňované celní sazby na konci roku: do 10 dnů od konce hospodářského roku ES přezkoumá a případně upraví uplatňovanou celní sazbu takto:

                           a)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném hospodářském roce byl o více než 15 % vyšší než roční referenční míra dovozu pro toto dvanáctiměsíční období vypočítaná podle bodu 3 (tj. vyšší než 387 743 tun), použije ES celní sazbu ve výši 175 EUR/t;

                           b)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném hospodářském roce byl nižší než roční referenční míra dovozu pro dvanáctiměsíční období vypočítaná podle bodu 3, navýšená o 15 %, nebo stejný (tj. nižší než 387 743 tun nebo stejný), použije ES celní sazbu ve výši 145 EUR/t.

                     Pro účely písmen a) a b) se „skutečným dovozem poloomleté a celoomleté rýže“ rozumí veškerý dovoz produktů podpoložky HS 1006 30, bez ohledu na původ, do ES 25.

               7.

               Celní kvóta: ES otevře novou roční celní kvótu ve výši 13 500 tun poloomleté a celoomleté rýže, z níž bude 4 313 tun přiděleno Thajsku. Sazba v rámci kvóty je nula.

               8.

               Zlomková rýže: pro rýži podpoložky HS 1006 40 uplatní ES dovozní clo ve výši 65 EUR/t.

               9.

               Objem současné celní kvóty pro zlomkovou rýži se zvýší na 100 000 tun. Sazba v rámci kvóty se rovná clu podle bodu 8 sníženému o 30,77 procenta.

               10.

               Údaje: výpočet skutečné roční a šestiměsíční míry dovozu podle bodů 5 a 6 vychází z údajů o dovozních licencích ES na rýži. ES bude tyto údaje týdně zveřejňovat na internetu.

               11.

               Průhlednost: ES neprodleně zveřejní jakoukoli úpravu uplatňované celní sazby.

               12.

               Konzultace: na žádost libovolné smluvní strany zahájí smluvní strany konzultace o otázkách, kterých se týká tato dohoda, a to do 30 dnů po obdržení této žádosti.

               13.

               Ustanovení této dohody jsou použitelná ode dne 1. září 2005.

         Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

         Za Evropské společenství

   V Bangkoku dne 21. prosince 2005.
   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit, že jsem dnešního dne obdržel Váš dopis tohoto znění:
   „V návaznosti na jednání mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím (Thajskem) na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém k Všeobecné dohodě o clech a obchodu 1994 (GATT 1994) souhlasí ES s níže uvedenými závěry.

               1.

               Vázaná celní sazba na loupanou rýži (podpoložka HS 1006 20) je 65 EUR/t, na poloomletou a celoomletou rýži (podpoložka HS 1006 30) 175 EUR/t a na zlomkovou rýži (podpoložka HS 1006 40) 128 EUR/t.

               2.

               ES uplatní celní sazbu pro poloomletou a celoomletou rýži (podpoložka HS 1006 30) v souladu s body 3 až 6.

               3.

               Roční referenční míra dovozu se vypočítá jako průměrný objem celkového dovozu poloomleté a celoomleté rýže do ES 25, bez ohledu na jejich původ, v hospodářských letech (od 1. září do 31. srpna) 2001/02–2003/04 plus 10 % (tj. 337 168 tun).

               4.

               Šestiměsíční referenční míra dovozu: v každém hospodářském roce se šestiměsíční referenční míra dovozu vypočítá jako 47 % roční míry dovozu vypočítané podle bodu 3 (tj. 158 469 tun).

               5.

               Úprava uplatňované celní sazby v polovině roku: do 10 dnů od uplynutí prvních šesti měsíců každého hospodářského roku ES přezkoumá a případně upraví uplatňovanou celní sazbu takto:

                           a)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném šestiměsíčním období byl o více než 15 % vyšší než šestiměsíční referenční míra dovozu pro stejné období vypočítaná podle bodu 4 (tj. vyšší než 182 239 tun), použije ES celní sazbu ve výši 175 EUR/t;

                           b)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném šestiměsíčním období byl nižší než šestiměsíční referenční míra dovozu pro stejné období vypočítaná podle bodu 4, navýšená o 15 %, nebo stejný (tj. nižší než 182 239 tun nebo stejný), použije ES celní sazbu ve výši 145 EUR/t;

                     Pro účely písmen a) a b) se „skutečným dovozem poloomleté a celoomleté rýže“ rozumí veškerý dovoz produktů podpoložky HS 1006 30, bez ohledu na původ, do ES 25.

               6.

               Úprava uplatňované celní sazby na konci roku: do 10 dnů od konce hospodářského roku ES přezkoumá a případně upraví uplatňovanou celní sazbu takto:

                           a)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném hospodářském roce byl o více než 15 % vyšší než roční referenční míra dovozu pro toto dvanáctiměsíční období vypočítaná podle bodu 3 (tj. vyšší než 387 743 tun), použije ES celní sazbu ve výši 175 EUR/t;

                           b)

                           jestliže skutečný dovoz poloomleté a celoomleté rýže v právě skončeném hospodářském roce byl nižší než roční referenční míra dovozu pro dvanáctiměsíční období vypočítaná podle bodu 3, navýšená o 15 %, nebo stejný (tj. nižší než 387 743 tun nebo stejný), použije ES celní sazbu ve výši 145 EUR/t.

                     Pro účely písmen a) a b) se „skutečným dovozem poloomleté a celoomleté rýže“ rozumí veškerý dovoz produktů podpoložky HS 1006 30, bez ohledu na původ, do ES 25.

               7.

               Celní kvóta: ES otevře novou roční kvótu ve výši 13 500 tun poloomleté a celoomleté rýže, z níž bude 4 313 tun přiděleno Thajsku. Sazba v rámci kvóty je nula.

               8.

               Zlomková rýže: pro rýži podpoložky HS 1006 40 uplatní ES dovozní clo ve výši 65 EUR/t.

               9.

               Objem současné celní kvóty pro zlomkovou rýži se zvýší na 100 000 tun. Sazba v rámci kvóty se rovná clu podle bodu 8 sníženému o 30,77 procenta.

               10.

               Údaje: výpočet skutečné roční a šestiměsíční míry dovozu podle bodů 5 a 6 vychází z údajů o dovozních licencích ES na rýži. ES bude tyto údaje týdně zveřejňovat na internetu.

               11.

               Průhlednost: ES neprodleně zveřejní jakoukoli úpravu uplatňované celní sazby.

               12.

               Konzultace: na žádost libovolné smluvní strany zahájí smluvní strany konzultace o otázkách, kterých se týká tato dohoda, a to do 30 dnů po obdržení této žádosti.

               13.

               Ustanovení této dohody jsou použitelná ode dne 1. září 2005.

         Byl bych Vám vděčen, kdybyste mohl potvrdit souhlas Vaší vlády s výše uvedeným.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.“
   Thajsko má tu čest vyjádřit svůj souhlas s obsahem tohoto dopisu.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

         Za Thajské království


title: Rozhodnutí č. S5 ze dne 2. října 2009 o výkladu pojmu věcné dávky definovaného v článku 1 písm. va) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 v nemoci nebo v mateřství podle článků 17, 19, 20 a 22, čl. 24 odst. 1, článků 25 a 26, čl. 27 odst. 1, 3, 4 a 5, článků 28 a 34 a čl. 36 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 883/2004 a o výpočtu částek, které mají být nahrazeny podle článků 62, 63 a 64 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)

text:
               24.4.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 106/54

         ROZHODNUTÍ č. S5
   ze dne 2. října 2009
   o výkladu pojmu „věcné dávky“ definovaného v článku 1 písm. va) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 v nemoci nebo v mateřství podle článků 17, 19, 20 a 22, čl. 24 odst. 1, článků 25 a 26, čl. 27 odst. 1, 3, 4 a 5, článků 28 a 34 a čl. 36 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 883/2004 a o výpočtu částek, které mají být nahrazeny podle článků 62, 63 a 64 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi ES a Švýcarskem)
   2010/C 106/18
   SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,
   s ohledem na čl. 72 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1), podle něhož se správní komise zabývá všemi správními otázkami nebo otázkami výkladu vyplývajícími z ustanovení nařízení (ES) č. 883/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (2),
   s ohledem na články 35 a 41 nařízení (ES) č. 883/2004,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pro účely použití článků 17, 19, 20 a 22, čl. 24 odst. 1, článků 25 a 26, čl. 27 odst. 1, 3, 4 a 5, článků 28 a 34 a čl. 36 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 883/2004 by měl být pojmu „věcné dávky v nemoci a mateřství“ definovanému v čl. 1 písm. va) nařízení (ES) č. 883/2004 přiřazen přesný význam závazný pro všechny členské státy.

               (2)

               Pojem „věcné dávky v nemoci a mateřství“ musí v souladu s judikaturou Evropského soudního dvora zahrnovat věcné dávky poskytované osobám závislým na péči,
               jednajíc v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004,

         ROZHODLA TAKTO:
   I.   Obecná ustanovení

               1.

               Při výpočtu náhrad podle článků 62, 63 a 64 nařízení (ES) č. 987/2009 (dále jen „prováděcí nařízení“) se berou v úvahu věcné dávky v nemoci a mateřství podle vnitrostátních právních předpisů uplatňovaných institucí, která tyto dávky poskytuje, pokud nárok na ně vzniká podle ustanovení článků 17, 19, 20 a 22, čl. 24 odst. 1, článků 25 a 26, čl. 27 odst. 1, 3, 4 a 5, článků 28 a 34 a čl. 36 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 883/2004 (dále jen „základní nařízení“).

               2.

               Za věcné dávky ve významu výše uvedených článků základního nařízení se rovněž považují:

                           a)

                           věcné dávky z pojištění pro případ závislosti na péči, které dávají nárok na plné nebo částečné uhrazení některých výdajů, které plynou ze závislosti dané osoby na péči a vznikají v přímý prospěch této osoby, jako jsou např. náklady na ošetřovatelskou péči a domácí péči poskytovanou doma nebo ve specializovaných zařízeních, náklady na pořízení pečovatelského vybavení nebo na práci vykonanou pro zlepšení domácího prostředí. Záměrem věcných dávek tohoto druhu je v zásadě doplnit věcné dávky nemocenského pojištění a zlepšit tak zdravotní stav a kvalitu života lidí závislých na péči;

                           b)

                           věcné dávky nevyplývající z pojištění pro případ závislosti na péči, ale mající stejné charakteristiky a účel jako dávky uvedené výše pod písmenem a), pokud mohou být považovány za věcné dávky sociálního zabezpečení ve smyslu základního nařízení a nárok na ně vzniká stejným způsobem jako na dávky uvedené v písmeni a) v souladu s ustanoveními výše zmíněných článků základního nařízení.
                           Věcné dávky uvedené pod písmeny a) a b) se zahrnou do nákladů uvedených výše v bodě 1.

               3.

               Za náklady na věcné dávky ve významu výše uvedených článků základního nařízení se nepovažují:

                           a)

                           výdaje spojené se správou systému nemocenského pojištění, například náklady na vyřizování a zpracování náhrad jednotlivcům a institucí mezi sebou;

                           b)

                           výdaje spojené s přiznáním dávek, jako např. poplatky u lékaře za vydání lékařských osvědčení potřebných pro zhodnocení stupně invalidity žadatele nebo jeho schopnosti vykonávat práci;

                           c)

                           výdaje na lékařský výzkum a příspěvky ústavům preventivního lékařství, určené na obecná opatření v oblasti ochrany zdraví, a výdaje na opatření obecné (s rizikem nesouvisející) povahy;

                           d)

                           spoluúčast hrazená jednotlivci.

         II.   Ustanovení pro výpočet paušálních částek stanovených v článku 63 prováděcího nařízení

               4.

               Do výpočtu měsíčních a celkových paušálních částek v souladu s článkem 64 prováděcího nařízení se zahrne:

                           a)

                           částka za věcné dávky poskytnuté podle vnitrostátních systémů v členském státě bydliště na základě článku 17, čl. 24 odst. 1, článků 25 a 26 základního nařízení;

                           b)

                           částka za věcné dávky poskytnuté na základě plánovaného léčení mimo členský stát bydliště v souladu s článkem 20 a čl. 27 odst. 3 a 5 základního nařízení;

                           c)

                           náklady na poskytnuté věcné dávky, které pojištěná osoba obdržela během dočasného pobytu mimo stát bydliště, pokud náklady na tyto věcné dávky mají být uhrazeny podle vnitrostátních právních předpisů; s výjimkou nákladů uvedených v bodě II odst. 5 písm. a) tohoto rozhodnutí.

               5.

               Do výpočtu měsíčních a celkových paušálních částek v souladu s článkem 64 prováděcího nařízení se nezahrne:

                           a)

                           částka za věcné dávky poskytnuté během dočasného pobytu mimo stát bydliště na základě čl. 19 odst. 1 a čl. 27 odst. 1 základního nařízení;

                           b)

                           částka za věcné dávky proplacená v souladu se základním nařízením nebo na základě bilaterálních nebo multilaterálních smluv s výjimkou proplacení náhrad za plánovanou léčbu.

         III.   Jiná ustanovení

               6.

               Výpočet částek, které mají být nahrazeny, je pokud možno založen na oficiálních statistikách a účetnictví instituce místa pobytu nebo místa bydliště, a nejlépe na zveřejněných oficiálních údajích. Zdroje použitých statistik musí být uvedeny.

               7.

               Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne vstupu nařízení (ES) č. 987/2009 v platnost.

            předsedkyně správní komise

         Lena MALMBERG

      (1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.


                  18.10.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 350/22

            Rozhodnutí Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace
      ze dne 18. července 2017
      o registraci Evropské demokratické strany jako evropské politické strany
      (Pouze anglické znění je závazné)
      (2017/C 350/07)
      ÚŘAD PRO EVROPSKÉ POLITICKÉ STRANY A EVROPSKÉ POLITICKÉ NADACE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (1), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
      s ohledem na žádost obdrženou od Evropské demokratické strany,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) obdržel dne 31. května 2017 žádost Evropské demokratické strany (dále jen „žadatel“) o registraci jako evropská politická strana v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 a ve dnech 23. června 2017, 5. července 2017 a 11. července 2017 dokumenty doplňující tuto žádost,

                  (2)

                  žadatel předložil dokumenty potvrzující, že splňuje podmínky stanovené v článku 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014, prohlášení v podobě uvedené v příloze k nařízení a stanovy žadatele obsahující ustanovení požadovaná v článku 4 nařízení,

                  (3)

                  žádost je dále podpořena prohlášením vydaným notářem Dimitrim Cleenewerckem de Crayencour v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014, které potvrzuje, že žadatel má své sídlo v Belgii a že jeho stanovy jsou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva,

                  (4)

                  žadatel předložil další dokumenty v souladu s články 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) 2015/2401 (2),

                  (5)

                  v souladu s článkem 9 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 úřad posoudil předloženou žádost a podpůrné dokumenty a domnívá se, že žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nařízení a že stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článku 4 nařízení,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Evropská demokratická strana se tímto registruje jako evropská politická strana.
      Dnem zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nabývá evropskou právní subjektivitu.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
      Článek 3
      Toto rozhodnutí je určeno pro:

                  Evropská demokratická strana

                  Rue de l’industrie/Nijverheidsstraat 4

                  1000 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

         V Bruselu dne 18. července 2017.

               Za Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace

               ředitel

            M. ADAM

         (1)  Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 1.

         (2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) 2015/2401 ze dne 2. října 2015 o obsahu a fungování rejstříku evropských politických stran a evropských politických nadací (Úř. věst. L 333, 19.12.2015, s. 50).

         PŘÍLOHA

            Parti Démocrate européen

               Statuts

            Adoptés le 13 juillet 2004
            Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

               PRÉAMBULE

            Sur la base,

                        —

                        d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

                        —

                        de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

                        —

                        du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

                        —

                        du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

                  nous établissons le Parti Démocrate européen.
            Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

               STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

               TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

               Article 1er : Dénomination

            Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.
            L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.
            L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

               Article 2 : Siège social

            Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.
            Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

               Article 3 : Langues officielles

            Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

               Article 4 : But

            Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

                        —

                        d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

                        —

                        promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

                        —

                        soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

                        —

                        développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

                        —

                        poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

                        —

                        soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

                  Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.
            Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.
            À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.
            En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.
            Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

                        —

                        poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

                        —

                        prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

               Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

            Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.
            À cet égard,
            tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;
            les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

               Article 6 : Durée

            L’association est constituée pour une durée indéterminée.

               TITRE II   AFFILIATION

               Article 7 : Membres

            Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.
            Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.
            Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.
            Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

                        1.

                        Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        2.

                        Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        3.

                        Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

                        4.

                        Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

                        5.

                        Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

                        6.

                        Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
                        Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
                        Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

               Article 8 : Admission

            Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.
            La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

               Article 9 : Décès, démission, exclusion

            Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.
            Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.
            Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

                        —

                        lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

                        —

                        lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

                  La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.
            Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

               Article 10 : Cotisation

            Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

               Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

            L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

               Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

            Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

               TITRE III   ORGANES

               Article 13

            Les organes du Parti démocrate européen sont :

                        —

                        le Conseil ;

                        —

                        la Présidence.

                  I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

               Article 14 : Composition

            Le Conseil comprend les membres suivants :

                        —

                        les délégués des partis membres ;

                        —

                        les membres individuels ;

                        —

                        les délégués des membres affiliés ;

                        —

                        les délégués des membres observateurs ;

                        —

                        les membres de la Présidence.

                  La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

               Article 15 : Attributions

            Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.
            Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

                        —

                        est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

                        —

                        nomme et révoque les membres de la Présidence ;

                        —

                        décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

                        —

                        approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

                        —

                        adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

                        —

                        approuve le budget et les comptes annuels ;

                        —

                        approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

               Article 16 : Convocation et tenue des réunions

            Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.
            Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.
            Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.
            Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.
            Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.
            Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.
            Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

               Article 17 : La Convention

            Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.
            Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.
            II.   LA PRESIDENCE

               Article 18 : Composition

            La Présidence est constituée de :

                        —

                        le(s) Président(s) ;

                        —

                        le(s) Président(s) d’honneur ;

                        —

                        le(s) Vice(s)-Président(s) ;

                        —

                        un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

                        —

                        le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

                        —

                        Les secrétaires généraux adjoints ;

                        —

                        le Trésorier ;

                        —

                        le Délégué général ;

                        —

                        deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

                  Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

               Article 19 : Attributions

            L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.
            Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.
            Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

                        —

                        prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

                        —

                        décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

                        —

                        faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

                        —

                        recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

                  La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.
            Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.
            Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.
            Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

               Article 20 : Le Président

            Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.
            Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

                        —

                        représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

                        —

                        préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

                        —

                        peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

               Article 21 : Le Secrétaire général

            Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.
            Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.
            Le(s) Secrétaire général(aux) :

                        —

                        rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

                        —

                        supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

                        —

                        rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

                        —

                        signe(nt) la correspondance quotidienne ;

                        —

                        peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

                  La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

               Article 22 : Le Délégué général

            Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.
            Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

               Article 23 : Le Trésorier

            Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.
            Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

                        —

                        faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

                        —

                        toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

                        —

                        faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

                        —

                        signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

                        —

                        retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

                        —

                        dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

                        —

                        fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

                        —

                        dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

                        —

                        substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

                  L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.
            Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.
            Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.
            La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

               TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

               Article 24 : Contrôle financier

            Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.
            Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

               Article 25 : Conflit d’intérêts

            Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.
            L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

               TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

               Article 26

            L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

               Article 27

            En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

               Article 28

            En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

               TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

               Article 29

            Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

               TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

               Article 30

            L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.
            Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

               Article 31

            Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

               DONT ACTE

            Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,
            Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.
            Annexes :

                        —

                        Liste des membres

                        —

                        Logo

            Annexe 1
            Liste des membres au 31 mai 2017

               1/ Partis membres

                           Allemagne

                                    —

                                    Freie Wähler (FW)

                           Chypre

                                    —

                                    Symmaxia Politon (SP)

                           Croatie

                                    —

                                    Narodne stranke – Reformisti (NS)

                           France

                                    —

                                    Mouvement Démocrate (MoDem)

                           Grèce

                                    —

                                    Enosi Kentroon (EK)

                           Italie

                                    —

                                    PDE Italia

                           Pays basque

                                    —

                                    Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

                           Canaries

                                    —

                                    Coalicíon Canaria (CC)

                           Pologne

                                    —

                                    Stronnictwo Demokratyczne (SD)

                           Portugal

                                    —

                                    Partido Democratico Republicano (PDR)

                           Slovaquie

                                    —

                                    Europska Demokraticka Strana (EDS)

               2/ Membres individuels

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen

               3/ Membre affilié

                           Saint-Marin

                                    —

                                    Repubblica Futura (RF)

               4/ Association

                           Roumanie

                                    —

                                    Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

               Liste nominative des élus
                (*1)

                           Allemagne

                                    —

                                    Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

                           Chypre

                                    —

                                    Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

                           Croatie

                                    —

                                    Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

                           Espagne / Pays basque

                                    —

                                    Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

                                    —

                                    Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

                                    —

                                    Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

                           Grèce

                                    —

                                    Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

                           Italie

                                    —

                                    Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

                                    —

                                    Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

                           Portugal

                                    —

                                    António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

                           Roumanie

                                    —

                                    Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

            Annexe 2
            Logo

            (*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/451 ze dne 6. března 2015 o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES)

text:
               19.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 75/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/451
   ze dne 6. března 2015
   o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) (dále jen „úmluva“), jejímiž smluvními stranami je 178 zemí, včetně všech členských států, je důležitým mezinárodním nástrojem v oblasti životního prostředí zaměřeným na ochranu ohrožených druhů živočichů a rostlin prostřednictvím regulace mezinárodního obchodu s exempláři těchto druhů.

               (2)

               Gaboronským dodatkem k úmluvě přijatým zvláštní konferencí stran v Gaborone v Botswaně v roce 1983 se mění článek XXI úmluvy a přístup k úmluvě, dříve vyhrazený státům, se otevírá organizacím regionální hospodářské integrace, které sestávají ze suverénních států a které mají pravomoc vyjednávat, uzavírat a plnit mezinárodní dohody v záležitostech, které na ně převedly jejich členské státy a na něž se vztahuje úmluva. Gaboronský dodatek k úmluvě vstoupil v platnost dne 29. listopadu 2013.

               (3)

               Věcná působnost úmluvy se týká v zásadě ochrany životního prostředí. Úmluva byla ode dne 1. ledna 1984 prováděna jednotně ve všech členských státech. Navíc byla přijata pravidla Unie formou nařízení Rady (ES) č. 338/97 (2) a nařízení Komise (ES) č. 865/2006 (3).

               (4)

               Přistoupení k úmluvě Unii umožní, aby se zapojila do práce v rámci úmluvy, a právně zaváže Unii k provádění a prosazování úmluvy ve věcech spadajících do její působnosti. Unie se tak jako smluvní strana úmluvy stane formálně odpovědnou za provádění úmluvy vůči ostatním stranám.

               (5)

               Přistoupením Unie k úmluvě nebude ovlivněn způsob, jakým se mezi Unií a jejími členskými státy v souladu se Smlouvami dojednávají postoje pro konferenci stran úmluvy v oblastech jejich příslušných pravomocí.

               (6)

               Postoje Unie a jejích členských států pro konferenci stran úmluvy CITES budou v souladu se Smlouvami vyjadřovány podle příslušných postupů v oblasti mnohostranných dohod o životním prostředí v rámci jejich příslušných pravomocí.

               (7)

               Evropská unie by proto měla přistoupit k úmluvě,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) se schvaluje jménem Unie.
   Znění úmluvy je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou uložit jménem Unie listinu o přistoupení, jak je stanoveno v článku XXI odst. 1 úmluvy, vyjadřující souhlas Unie být úmluvou vázána. Jmenovaná osoba spolu s listinou o přistoupení uloží prohlášení uvedené v příloze tohoto rozhodnutí v souladu s čl. XXI odst. 3 úmluvy.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí (4).

      V Bruselu dne 6. března 2015.

            Za Radu

            předseda

         K. GERHARDS

      (1)  Souhlas ze dne 16. prosince 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 865/2006 ze dne 4. května 2006 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 338/97 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (Úř. věst. L 166, 19.6.2006, s. 1).

      (4)  Den vstupu úmluvy v platnost pro Unii zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

      PŘÍLOHA

         PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉ UNIE V SOULADU S ČL. XXI ODST. 3 ÚMLUVY O MEZINÁRODNÍM OBCHODU OHROŽENÝMI DRUHY VOLNĚ ŽIJÍCÍCH ŽIVOČICHŮ A PLANĚ ROSTOUCÍCH ROSTLIN

      Evropská unie prohlašuje, že má v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, a zejména s čl. 192 odst. 1 uvedené smlouvy, pravomoc uzavírat mezinárodní dohody a plnit závazky z nich vyplývající, které přispívají k dosažení těchto cílů:

                  —

                  zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí,

                  —

                  ochrana lidského zdraví,

                  —

                  uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů,

                  —

                  podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, včetně změny klimatu.

            Evropská unie prohlašuje, že již přijala právní nástroje, které jsou pro její členské státy právně závazné a týkají se otázek upravovaných touto úmluvou, a to zejména nařízení (ES) č. 338/97 a prováděcí nařízení (ES) č. 865/2006.
      Kromě toho Evropská unie prohlašuje, že je odpovědná za plnění těch závazků plynoucích z úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, které jsou předmětem platných právních předpisů Evropské unie.
      Výkon pravomocí Evropské unie se vzhledem k jejich povaze neustále vyvíjí.


title: 2005/391/ES: Rozhodnutí přijaté vzájemnou dohodou vlád členských států, jejichž měnou je euro, na úrovni hlav států nebo předsedů vlád ze dne 20. května 2005 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
               24.5.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 130/16

      ROZHODNUTÍ PŘIJATÉ VZÁJEMNOU DOHODOU VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, JEJICHŽ MĚNOU JE EURO, NA ÚROVNI HLAV STÁTŮ NEBO PŘEDSEDŮ VLÁD

   ze dne 20. května 2005
   o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
   (2005/391/ES)
   HLAVY STÁTŮ NEBO PŘEDSEDOVÉ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, JEJICHŽ MĚNOU JE EURO,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 112 odst. 2 písm. b) a čl. 122 odst. 4 této smlouvy, jakož i na články 11.2 a 43.3 Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
   s ohledem na doporučení Rady (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
   s ohledem na stanovisko Rady guvernérů Evropské centrální banky (3),
   ROZHODLI TAKTO:
   Článek 1
   Lorenzo BINI SMAGHI je jmenován členem Výkonného výboru Evropské centrální banky na období osmi let ode dne 1. června 2005.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. května 2005.

            Předseda

         J. ASSELBORN

      (1)  Úř. věst. L 68, 15.3.2005, s. 40.

      (2)  Stanovisko ze dne 11. května 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (3)  Úř. věst. C 75, 24.3.2005, s. 14.


title: 2007/882/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2007 , kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Central Bank of Cyprus

text:
               29.12.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/19

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 20. prosince 2007,
   kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Central Bank of Cyprus
   (2007/882/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a zejména na článek 27.1 tohoto protokolu,
   s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ECB/2007/12 ze dne 15. listopadu 2007 Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank of Cyprus (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému mají ověřovat nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2007/503/ES ze dne 10. července 2007 v souladu s čl. 122 odst. 1 Smlouvy o přijetí jednotné měny Kyprem ke dni 1. ledna 2008 (2) Kypr nyní splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka ve prospěch Kypru podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 by se měla zrušit s účinkem ode dne 1. ledna 2008.

               (3)

               Podle čl. 60 odst. 1 písm. a) zákona 34(I) z roku 2007, kterým se mění zákony o Central Bank of Cyprus z roku 2002 a 2003 a který nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2008, se roční účetní závěrka Central Bank of Cyprus ověřuje v souladu s článkem 27 statutu ESCB.

               (4)

               V návaznosti na zrušení výjimky pro Kypr Rada guvernérů ECB doporučila, aby Rada Evropské unie schválila společnost PricewaterhouseCoopers Limited jako externího auditora Central Bank of Cyprus pro účetní roky 2008 až 2012.

               (5)

               Je vhodné řídit se doporučením Rady guvernérů ECB a odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí Rady 1999/70/ES (3),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se doplňuje nový odstavec, který zní:

      „14.   PricewaterhouseCoopers Limited se schvaluje jako externí auditor Central Bank of Cyprus pro účetní roky 2008 až 2012.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude oznámeno Evropské centrální bance.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. prosince 2007.

            Za Radu

            předseda

         F. NUNES CORREIA

      (1)  Úř. věst. C 277, 20.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 29.

      (3)  Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2007/145/ES (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 35).


title: 2011/759/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 25. října 2011 o uzavření účtů Evropské agentury pro léčiva za rozpočtový rok 2009

text:
               26.11.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 313/33

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 25. října 2011
   o uzavření účtů Evropské agentury pro léčiva za rozpočtový rok 2009
   (2011/759/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi agentury (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   s ohledem na své rozhodnutí ze dne 10. května 2011 (2), kterým se odkládá rozhodnutí o udělení absolutoria na rozpočtový rok 2009, a odpovědi výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky,
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (4) o zřízení Evropské agentury pro léčivé přípravky, a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (5) ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na dopis, který předseda správní rady agentury zaslal předsedovi Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu dne 17. června 2011 (EMA/441533/2011),
   s ohledem na odpovědi agentury na připomínky uvedené v usnesení Parlamentu ze dne 10. května 2011 (6) připojeném k výše uvedenému rozhodnutí o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2009,
   s ohledem na výroční zprávy útvaru interního auditu Komise (IAS) o interních auditech provedených v agentuře v letech 2009, 2008 a 2007,
   s ohledem na konečnou následnou zprávu o auditech agentury provedených útvarem IAS v letech 2009, 2008 a 2006,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na druhou zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0329/2011),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2009;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 338, 14.12.2010, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 250, 27.9.2011, s. 173.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 250, 27.9.2011, s. 174.