title: Rozhodnutí Rady 2005/364/SBZP ze dne 12. dubna 2005 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Rumunskem o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací

text:
               5.5.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 118/47

         ROZHODNUTÍ RADY 2005/364/SBZP
   ze dne 12. dubna 2005
   o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Rumunskem o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 24 a 38 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení předsednictví,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Na zasedání ve dnech 27. a 28. listopadu 2003 se Rada rozhodla pověřit předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, zahájením jednání s některými třetími státy v souladu s články 24 a 38 Smlouvy o Evropské unii s cílem, aby Evropská unie s každým z nich uzavřela dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.

               (2)

               Na základě tohoto zmocnění k zahájení jednání sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, dohodu s Rumunskem o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.

               (3)

               Uvedená dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Rumunskem o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací se schvaluje jménem Evropské unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 12. dubna 2005.

            Za Radu

         J.-C. JUNCKER

            předseda

   PŘEKLAD
   DOHODA
   mezi Rumunskem a Evropskou unií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací
   RUMUNSKO
   na jedné straně a
   EVROPSKÁ UNIE,
   dále jen „EU“,
   zastoupená předsednictvím Rady Evropské unie, na straně druhé,
   dále jen „strany“,
   VZHLEDEM K TOMU, že Rumunsko a EU sdílejí cíle posílit všemi způsoby svou bezpečnost a poskytovat svým občanům vysokou úroveň ochrany v prostoru bezpečnosti;
   VZHLEDEM K TOMU, že se Rumunsko a EU dohodly, že by se mezi nimi měly rozvíjet konzultace a spolupráce v otázkách společného zájmu ve vztahu k bezpečnosti;
   VZHLEDEM K TOMU, že proto v této souvislosti existuje trvalá potřeba výměny utajovaných informací mezi Rumunskem a EU;
   UZNÁVAJÍCE, že plná a účinná konzultace a spolupráce mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím a materiálům Rumunska a EU a výměnu utajovaných informací a souvisejících materiálů mezi Rumunskem a EU;
   VĚDOMY SI TOHO, že tento přístup k utajovaným informacím a souvisejícím materiálům a jejich výměna vyžadují vhodná bezpečnostní opatření;
   SE DOHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Pro splnění cílů posílení bezpečnosti každé strany všemi způsoby se tato dohoda vztahuje na utajované informace nebo materiály v jakékoli podobě poskytované nebo vyměňované mezi stranami.
   Článek 2
   Pro účely této dohody se utajovanou informací rozumí každá informace (poznatek, který může být jakýmkoli způsobem sdělován) nebo materiál, pro které je stanoveno, že vyžadují ochranu proti nedovolenému vyzrazení, a které byly takto označeny bezpečnostním stupněm utajení (dále jen „utajované informace“).
   Článek 3
   Pro účely této dohody se „EU“ rozumí Rada Evropské unie (dále jen „Rada“), generální tajemník/vysoký představitel a Generální sekretariát Rady a Komise Evropských společenství.
   Článek 4
   Každá strana

               a)

               chrání a zabezpečuje utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda a které jí poskytla nebo předala výměnou druhá strana;

               b)

               zajistí, aby si utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda a které se poskytují nebo vyměňují, zachovaly stupeň bezpečnostního utajení, které jim přidělila poskytující strana. Přijímající strana chrání a zabezpečuje utajované informace podle ustanovení vlastních bezpečnostních předpisů pro informace nebo materiály, které jsou opatřeny rovnocenným stupněm utajení, jak je stanoveno v bezpečnostních pravidlech, která mají být zavedena podle článků 11 a 12;

               c)

               nepoužije utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda, pro jiné účely, než ke kterým je jejich původce určil a ke kterým je poskytl nebo předal výměnou;

               d)

               nevyzradí tyto utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda, bez předchozího souhlasu původce třetím stranám ani žádnému orgánu nebo subjektu EU, který není uveden v článku 3.

         Článek 5
   1.   Utajované informace může jedna strana („poskytující strana“) zpřístupnit nebo uvolnit v souladu se zásadou kontroly původcem druhé straně („přijímající straně“).
   2.   Pro předání jiným příjemcům než stranám této dohody přijme přijímající strana rozhodnutí o zpřístupnění či uvolnění utajovaných informací pouze po souhlasu poskytující strany v souladu se zásadou kontroly původcem tak, jak je stanovena v bezpečnostních předpisech poskytující strany.
   3.   Při provádění odstavců 1 a 2 není povoleno žádné obecně použitelné uvolňování, pokud mezi sebou strany nezavedou a nedohodnou postupy týkající se určitých kategorií informací a odpovídající jejich provozním požadavkům.
   Článek 6
   Každá strana a její subjekty definované v článku 3 budou mít bezpečnostní organizaci a bezpečnostní programy spočívající na základních zásadách a minimálních bezpečnostních normách, které budou zahrnuty do bezpečnostních systémů stran, vypracovaných podle článků 11 a 12, aby bylo zajištěno, že na utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda, bude uplatňována rovnocenná úroveň ochrany.
   Článek 7
   1.   Strany zajistí, že všechny osoby, které při výkonu svých úředních povinností potřebují přístup k utajovaným informacím poskytovaným nebo vyměňovaným podle této dohody nebo jejichž povinnosti nebo funkce mohou přístup k nim umožňovat, musí projít odpovídajícími bezpečnostními prověrkami dříve, než jim je k těmto informacím udělen přístup.
   2.   Postupy bezpečnostní prověrky budou stanoveny tak, aby určily, zda osoba může s přihlédnutím k její oddanosti, důvěryhodnosti a spolehlivosti mít přístup k utajovaným informacím.
   Článek 8
   Strany si poskytují vzájemnou pomoc v záležitostech bezpečnosti utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, a ve věcech společného bezpečnostního zájmu. Pro posouzení účinnosti bezpečnostních pravidel v mezích své pravomoci, která mají být zavedena podle článků 11 a 12, provádějí úřady určené v článku 11 vzájemné bezpečnostní konzultace a kontroly.
   Článek 9
   1.   Pro účely této dohody

               a)

               co se týče EU:

                           veškerá korespondence se zasílá Radě na adresu:

                                       Council of the European Union

                                       Chief Registry Officer

                                       Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                                       B-1048 Brussels.

                           Vedoucí spisovny Rady předá veškerou korespondenci členským státům a Komisi Evropských společenství s výhradou odstavce 2;

               b)

               co se týče Rumunska:

                           veškerá korespondence se zasílá, v případě potřeby prostřednictvím mise Rumunska u Evropské unie, Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS) na adresu:

                                       Guvernul Romaniei

                                       Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS)

                                       S. Mures nr. 4, Sector 1

                                       Bucuresti

                                       Romania.

         2.   Výjimečně může být z provozních důvodů korespondence od jedné strany, která je přístupná pouze určeným příslušným úředníkům, orgánům nebo službám této strany, zaslána a zpřístupněna těmto určeným příslušným úředníkům, orgánům nebo službám druhé strany konkrétně označeným jako příjemci, s ohledem na jejich příslušnost a při dodržení zásady „vědět jen to nejnutnější“. Co se týče EU, bude tato korespondence předávána prostřednictvím vedoucího spisovny Rady.
   Článek 10
   Vláda Rumunska a generální tajemníci Rady a Komise Evropských společenství dohlížejí na provádění této dohody.
   Článek 11
   Pro provádění této dohody:

               1.

               Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS), pod vedením a z pověření vlády Rumunska, jednající jménem vlády Rumunska a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytovaných Rumunsku podle této dohody.

               2.

               Bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, pod vedením a z pověření generálního tajemníka Rady, jednajícího jménem Rady a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu a zabezpečení utajovaných informací poskytovaných Evropské unii podle této dohody.

               3.

               Bezpečnostní ředitelství Komise Evropských společenství, jednající jménem Komise a z jejího zmocnění, odpovídá za vypracování bezpečnostních pravidel pro ochranu utajovaných informací poskytovaných nebo vyměňovaných podle této dohody v rámci Komise a jejích prostor.

         Článek 12
   Bezpečnostní pravidla, která mají být zavedena podle článku 11 po dohodě mezi třemi zúčastněnými úřady, předepíší normy vzájemné bezpečnostní ochrany pro utajované informace, na které se vztahuje tato dohoda. Na straně EU podléhají tyto normy schválení Bezpečnostním výborem Rady.
   Článek 13
   Úřady definované v článku 11 stanoví postupy, podle kterých se bude postupovat v případech prokázaného nebo předpokládaného ohrožení utajených informací, na které se vztahuje tato dohoda.
   Článek 14
   Před poskytnutím utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, mezi stranami si musí příslušné bezpečnostní úřady definované v článku 11 vzájemně potvrdit, že přijímající strana je schopna chránit a zabezpečit informace, na které se vztahuje tato dohoda, způsobem, který odpovídá pravidlům, která budou zavedena podle článků 11 a 12.
   Článek 15
   Tato dohoda nijak nebrání stranám v uzavření jiných dohod týkajících se poskytování nebo výměny utajovaných informací, na které se vztahuje tato dohoda, za předpokladu, že nejsou v rozporu s ustanoveními této dohody.
   Článek 16
   Veškeré spory mezi EU a Rumunskem vzniklé výkladem nebo uplatňováním této dohody se řeší jednáním mezi stranami.
   Článek 17
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po tom, co si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů potřebných k tomuto účelu.
   2.   Tato dohoda může být přezkoumána pro zvážení případných změn na návrh kterékoliv strany.
   3.   Jakákoli změna této dohody může být učiněna pouze písemně a vzájemnou dohodou stran. Vstoupí v platnost po vzájemném oznámení, jak je stanoveno v odstavci 1.
   Článek 18
   Tato dohoda může být vypovězena písemnou výpovědí jedné strany doručenou druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po převzetí oznámení druhou stranou, nedotkne se však žádných závazků, které již podle této dohody byly převzaty. Zejména veškeré utajované informace poskytnuté nebo získané výměnou podle této dohody budou i nadále chráněny v souladu s ustanoveními této dohody.

      NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.
      V Bruselu dne 22. dubna 2005 ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém.

            Za Rumunsko

            Za Evropskou unii


title: 2009/567/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2009 , kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním výrobkům (oznámeno pod číslem K(2009) 4595) (Text s významem pro EHP)

text:
               29.7.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 197/70

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 9. července 2009,
   kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním výrobkům
   (oznámeno pod číslem K(2009) 4595)
   (Text s významem pro EHP)
   (2009/567/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka Společenství může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.

               (2)

               Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky, navržená na základě kritérií sestavených Výborem Evropské unie pro ekoznačku, se stanoví podle skupin výrobků.

               (3)

               Rovněž stanoví, že přezkum kritérií ekoznačky a požadavků na posuzování a ověřování kritérií má proběhnout ve stanovené době před koncem platnosti kritérií určených pro danou skupinu výrobků.

               (4)

               V souladu s nařízením (ES) č. 1980/2000 byl proveden včasný přezkum ekologických kritérií i souvisejících požadavků na posuzování a ověřování stanovených rozhodnutím Komise 1999/178/ES ze dne 17. února 1999 (2), kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním výrobkům, ve znění rozhodnutí 2002/371/ES ze dne 15. května 2002, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním výrobkům (3). Tato ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné nejpozději do 31. prosince 2009.

               (5)

               Na základě tohoto přezkumu je vhodné za účelem zohlednění vývoje v oblasti vědy a trhů pozměnit definici skupiny výrobků a stanovit nová ekologické kritéria.

               (6)

               Ekologická kritéria, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování, by měly být platné čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

               (7)

               Rozhodnutí 1999/178/ES by proto mělo být nahrazeno.

               (8)

               Pro výrobce textilních výrobků, jimž byla udělena ekoznačka, je třeba stanovit přechodné období na základě kritérií uvedených v rozhodnutí 1999/178/ES, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých výrobků pozměněným kritériím a požadavkům. Výrobcům by také mělo být umožněno podávat žádosti vypracované podle kritérií stanovených v rozhodnutí 1999/178/ES nebo podle kritérií stanovených v tomto rozhodnutí, a to až do uplynutí platnosti uvedeného rozhodnutí.

               (9)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Skupinou výrobků „textilní výrobky“ se rozumějí:

               a)

               textilní oděvy a příslušenství: oděvy a příslušenství (jako jsou kapesníky, šátky, tašky, nákupní tašky, batohy, pásky atd.) obsahující nejméně 90 % (hmotnostních) textilních vláken;

               b)

               interiérové textilie: textilní výrobky pro použití v interiérech obsahující nejméně 90 % (hmotnostních) textilních vláken. Do této skupiny patří rovněž rohožky a malé koberce. Nepatří do ní celoplošné podlahové krytiny a krycí materiály na stěny;

               c)

               vlákna, příze a tkaniny (včetně odolných netkaných) určené pro textilní oděvy a příslušenství nebo interiérové textilie.

         Do této skupiny nenáleží textilie ošetřené biocidními přípravky s výjimkou biocidních přípravků uvedených v příloze IA směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (4), pokud tato látka dodává textiliím doplňující vlastnosti přímo určené k ochraně lidského zdraví (jako jsou např. biocidní přípravky přidávané do textilních sítí a oděvů, aby odpuzovaly komáry a blechy, roztoče nebo alergeny) a pokud je účinná látka povolena pro dané použití podle přílohy V směrnice 98/8/ES.
   Pro „textilní oděvy a příslušenství“ a pro „interiérové textilie“: při výpočtu procentuálního podílu textilních vláken se neberou v úvahu prachové peří, peří, fólie a potahy.
   Článek 2
   Aby mohla být textilnímu výrobku udělena ekoznačka Společenství pro výrobky spadající do skupiny výrobků „textilní výrobky“ podle nařízení (ES) č. 1980/2000, musí splňovat kritéria stanovená v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Ekologická kritéria pro skupinu výrobků „textilní výrobky“ a související požadavky na posuzování a ověřování platí čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
   Článek 4
   Pro správní účely se skupině výrobků „textilní výrobky“ přiděluje číselný kód „016“.
   Článek 5
   Rozhodnutí 1999/178/ES se zrušuje.
   Článek 6
   1.   Žádosti o ekoznačku pro výrobky spadající do skupiny výrobků „textilní výrobky“ podané před dnem přijetí tohoto rozhodnutí se hodnotí podle podmínek stanovených v rozhodnutí 1999/178//ES.
   2.   Žádosti o ekoznačku pro výrobky spadající do skupiny výrobků „textilní výrobky“ podané ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, avšak nejpozději dne 31. prosince 2009, mohou být založeny buď na kritériích stanovených v rozhodnutí 1999/178//ES, nebo na kritériích stanovených v tomto rozhodnutí.
   Tyto žádosti se hodnotí podle kritérií, na nichž jsou založeny.
   3.   Pokud je ekoznačka udělena na základě žádosti hodnocené podle kritérií stanovených v rozhodnutí 1999/178/ES, smí být taková ekoznačka používána dvanáct měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
   Článek 7
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 9. července 2009.

            Za Komisi

         Stavros DIMAS

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 237, 21.9.2000, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 21.

      (3)  Úř. věst. L 133, 18.5.2002, s. 29.

      (4)  Úř. věst. L 123, 4.4.1998, s. 1.

      PŘÍLOHA

         RÁMCOVÝ PLÁN

         Cíle kritérií

      Cílem těchto kritérií je zejména podpora snižování znečišťování vody během hlavních postupů v řetězci výroby textilu včetně výroby vláken, předení, tkaní, pletení, bělení, barvení a konečné úpravy.
      Kritéria jsou stanovena na úrovních, které podporují udělení značky textilním výrobkům se sníženým dopadem na životní prostředí.

         Požadavky na posuzování a ověřování

      Zvláštní požadavky na posuzování a ověřování se uvádějí pro každé kritérium.
      V případech, kdy se požaduje, aby žadatel předložil prohlášení, dokumentaci, rozbory, zprávy o zkoušce nebo jiné doklady dosvědčující splnění kritérií, mohou být tyto doklady předloženy žadatelem nebo popřípadě jeho dodavatelem (dodavateli) a/nebo jejich subdodavatelem (subdodavateli) atd.
      V případě potřeby lze použít jiné zkušební metody než ty, které se uvádějí pro každé kritérium, pokud je příslušný subjekt, který posuzuje žádost, uzná za rovnocenné.
      Funkční jednotka, ke které se vztahují vstupy a výstupy, je 1 kg textilního výrobku za normálních podmínek (relativní vlhkost 65 % ± 4 % a 20 °C ± 2 °C; tyto podmínky jsou specifikovány v normě ISO 139 Textilie – Normální ovzduší pro klimatizování a zkoušení).
      V případě potřeby mohou příslušné subjekty vyžadovat doplňkovou dokumentaci a mohou provést nezávislá ověřování.
      Příslušným subjektům se doporučuje, aby při posuzování žádostí a kontrole dodržování kritérií braly v úvahu provádění uznaných systémů řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí, jako jsou EMAS nebo ISO 14001. (Poznámka: provádění takových systémů řízení není povinné).

         EKOLOGICKÁ KRITÉRIA

      Kritéria jsou rozdělena do tří hlavních skupin: kritéria týkající se textilních vláken, technologických postupů a chemických látek, vhodnosti k použití.
      KRITÉRIA PRO TEXTILNÍ VLÁKNA
      V tomto oddíle jsou stanovena zvláštní kritéria pro akrylová, bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna ze semen, elastanová, lněná a jiná lýková vlákna, surovou vlnu a jiná keratinová vlákna, umělá celulózová vlákna, polyamidová, polyesterová a polypropylenová vlákna.
      Připouštějí se také jiná vlákna, pro která nejsou stanovena zvláštní kritéria, s výjimkou minerálních vláken, skleněných vláken, kovových vláken, uhlíkových vláken a jiných anorganických vláken.
      Kritéria stanovená v tomto oddíle pro daný typ vlákna se nepoužijí, pokud vlákno tvoří méně než 5 % z celkové hmotnosti textilních vláken obsažených ve výrobku. Obdobně se příslušná kritéria nepoužijí, pokud se jedná o recyklovaná vlákna. V této souvislosti se recyklovanými vlákny rozumějí vlákna pocházející pouze z odstřižků vzniklých při výrobě textilií a oděvů nebo ze spotřebitelského odpadu (textilního nebo jiného). Nicméně alespoň 85 % (hmotnostních) všech vláken obsažených ve výrobku musí buď splňovat příslušná zvláštní kritéria, jsou-li stanovena, nebo musí být recyklovaná.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobné informace o složení textilního výrobku.
      1.   Akrylát

                  1.1

                  Zbytkový obsah akrylonitrilu v surových vláknech opouštějících výrobní zařízení musí být nižší než 1,5 mg/kg.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou podle metody: extrakce vroucí vodou a stanovení množství pomocí kapilární plynové chromatografie.

                  1.2

                  Roční průměr emisí akrylonitrilu do ovzduší (během polymerace a až do získání roztoku určeného k spřádání) musí být nižší než 1 g/kg vyrobeného vlákna.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            2.   Bavlna a jiná přírodní celulózová vlákna (včetně kapoku)

      Bavlněná vlákna a jiná přírodní celulózová vlákna (dále jen „bavlna“) nesmějí obsahovat více než 0,05 ppm (pokud to citlivost zkušební metody umožňuje) každé z těchto látek: aldrin, kaptafol, chlordan, DDT, dieldrin, endrin, heptachlor, hexachlorbenzen, hexachlorcyklohexan (součet izomerů), 2,4,5-T chlordimeform, chlorbenzilát, dinoseb a jeho soli, monokrotofos, pentachlorfenol, toxafen, methamidofos, methylparathion, parathion, fosfamidon. Zkoušku je třeba provést na surové bavlně, dříve než projde jakoukoli úpravou za mokra, z každé dodávky bavlny nebo dvakrát za rok v případě, že jsou doručeny více než dvě dodávky za rok.
      Toto kritérium se nepoužije, pokud více než 50 % bavlny obsažené ve výrobku pochází z ekologického pěstování nebo z přechodného pěstování, tzn. její produkce je certifikována nezávislým subjektem v souladu s produkčními a kontrolními požadavky nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (1).
      Toto kritérium se nepoužije, pokud žadatel může předložit průkazné doklady o totožnosti producentů alespoň 75 % bavlny použité v konečném výrobku spolu s prohlášením těchto producentů, že na polích nebo plantážích, na kterých se pěstuje daná bavlna, nebo na bavlně samé nebyly použity výše uvedené látky.
      Pokud výrobek obsahuje alespoň 95 % ekologicky pěstované bavlny, tzn. že její produkce je certifikována nezávislým subjektem v souladu s produkčními a kontrolními požadavky podle nařízení (ES) č. 834/2007, může žadatel vedle ekoznačky uvádět text „ekologicky pěstovaná bavlna“. Pokud výrobek obsahuje 70 % až 95 % ekologicky pěstované bavlny, může nést označení „vyrobeno z xy % ekologicky pěstované bavlny“.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží certifikaci o ekologickém pěstování nebo doklady dosvědčující, že producenti nepoužili výše uvedené látky, nebo zprávu o zkoušce založené na následujících metodách: podle případu, US EPA 8081 (organo-chloridové pesticidy, s použitím ultrazvukové extrakce nebo Soxhletovy extrakce a nepolárních rozpouštědel (iso-oktan nebo hexan)), 8151 A (chlórované herbicidy, s použitím metanolu), 8141 A (organofosforečné sloučeniny) nebo 8270 C (polotěkavé organické sloučeniny).
      Každoročně musí být použita minimálně 3 % ekologicky pěstované bavlny, tzn. že její produkce je certifikována nezávislým subjektem v souladu s produkčními a kontrolními požadavky podle nařízení (ES) č. 834/2007.
      Žadatel předloží:

                  —

                  informace o certifikačním subjektu,

                  —

                  prohlášení o podílu certifikované ekologicky pěstované bavlny použité každoročně v celkové produkci textilií označených ekoznačkou.

            Příslušný subjekt může požadovat předložení další dokumentace, aby mohl posoudit, zda byly splněny požadavky systému norem a certifikace.
      3.   Elastan

                  3.1

                  Nesmějí se používat organické sloučeniny cínu.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že výše uvedené sloučeniny nebyly použity.

                  3.2

                  Roční průměr emisí aromatických diisokyanátů do ovzduší během polymerace a výroby vláken, měřený v těch fázích výrobního procesu, v nichž k jejich vypouštění dochází, a to včetně emisí těkavých látek, musí být menší než 5 mg/kg vyrobeného vlákna.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            4.   Len a jiná lýková vlákna (včetně konopí, juty a ramie)

      Len a jiná lýková vlákna nesmějí být získána máčením ve vodě, pokud odpadní voda z máčení není čištěna tak, aby se chemická spotřeba kyslíku (COD) nebo celkový obsah organicky vázaného uhlíku (TOC) snížil alespoň o 75 % pro konopná vlákna a alespoň o 95 % pro len a jiná lýková vlákna.

         Posuzování a ověřování: V případě máčení ve vodě žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití zkušební metody podle normy ISO 6060 (COD).
      5.   Surová vlna a jiná keratinová vlákna (včetně ovčí, velbloudí, alpakové a kozí vlny)

                  5.1

                  Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm: γ-hexachlorcyklohexan (lindan), α-hexachlorcyklohexan, β-hexachlorcyklohexan, δ-hexachlorcyklohexan, aldrin, dieldrin, endrin, p,p′-DDT, p,p′-DDD.

                  5.2

                  Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm: diazinon, propetamphos, chlorfenvinphos, dichlorfenthion, chlorpyriphos, fenchlorphos, ethion, pirimiphos-methyl.

                  5.3

                  Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 0,5 ppm: cypermethrin, deltamethrin, fenvalerat, cyhalothrin, flumethrin.

                  5.4

                  Celkový obsah následujících látek nesmí překročit 2 ppm: diflubenzuron, triflumuron, dicyklanil.

            Zkoušku je třeba provést na surové vlně, dříve než projde jakoukoli úpravou za mokra, z každé dodávky vlny nebo dvakrát za rok v případě, že jsou doručeny více než dvě dodávky za rok.
      Tyto požadavky (uvedené v bodech 5.1, 5.2, 5.3 a 5.4 a zvažovány odděleně) se nepoužijí, pokud žadatel může předložit průkazní doklad o totožnosti chovatelů, kteří produkují alespoň 75 % dané vlny nebo keratinových vláken spolu s prohlášením těchto chovatelů dosvědčujícím, že na daných pastvinách nebo zvířatech nebyly použity výše uvedené látky.

         Posuzování a ověřování pro body 5.1, 5.2, 5.3 a 5.4: Žadatel předloží výše uvedenou dokumentaci nebo zprávu o zkoušce vypracovanou podle metody IWTO Návrh zkušební metody 59.

                  5.5

                  Pro odtoky z praní vypouštěné do kanalizace nesmí COD překročit 60 g/kg surové vlny a odtoky musí být čištěny mimo závod tak, aby se dosáhlo dalšího snížení COD o alespoň 75 % v ročním průměru.

            Pro odtoky z praní čištěné na místě a vypouštěné do povrchových vod nesmí COD překročit 45 g/kg surové vlny. Hodnota pH odtoků vypouštěných do povrchových vod musí být mezi hodnotami 6 a 9 (pokud hodnota pH vodního recipientu není mimo tento rozsah) a teplota musí být nižší než 40 °C (pokud teplota vodního recipientu není vyšší než tato hodnota). Závod na praní surové vlny musí podrobně popsat, jak čistí odtoky z praní, a průběžně sledovat úrovně COD.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží příslušné údaje a zprávy o zkoušce týkající se tohoto kritéria vypracované za použití zkušební metody podle normy ISO 6060.
      6.   Umělá celulózová vlákna (včetně viskózy, lyocelu, acetátu, měďnatých vláken a triacetátu)

                  6.1

                  Obsah AOX ve vláknech nesmí překročit 250 ppm.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávu o zkoušce vypracovanou za použití zkušební metody podle normy ISO 11480.97 (řízené spalování a mikrocoulometrie).

                  6.2

                  Pro viskózová vlákna nesmí obsah síry v emisích sloučenin síry unikajících při výrobě vláken do ovzduší v ročním průměru překročit 120 g/kg vyrobeného nekonečného vlákna a 30 g/kg vyrobeného staplového vlákna. V případech, kdy se v daném místě vyrábějí oba typy vláken, celkové emise nesmějí překročit odpovídající vážený průměr.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

                  6.3

                  Pro viskózová vlákna nesmí roční průměr emisí zinku z místa výroby do vody překročit 0,3 g/kg vlákna.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

                  6.4

                  Pro měďnatá vlákna nesmí obsah mědi ve vodě vypouštěné ze závodu překročit 0,1 ppm v ročním průměru.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            7.   Polyamid

      Roční průměr emisí N2O do ovzduší během výroby monomerů nesmí překročit 10 g/kg vyrobeného polyamidového vlákna 6 a 50 g/kg vyrobeného polyamidového vlákna 6,6.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.
      8.   Polyester

                  8.1

                  Obsah antimonu v polyesterových vláknech nesmí překročit 260 ppm. Není-li antimon použit, žadatel může vedle ekoznačky uvést text „neobsahuje antimon“ (nebo rovnocenný text).

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení o tom, že antimon nebyl použit, nebo zprávu o zkoušce vypracovanou podle metody: Přímé stanovení pomocí atomové absorpční spektrometrie. Zkouška se provádí na surovém vláknu před jakýmkoli zpracováním za mokra.

                  8.2

                  Roční průměr emisí těkavých organických sloučenin (VOC) do ovzduší během polymerace polyesteru a výroby polyesterových vláken, měřený v těch fázích výrobního procesu, v nichž k jejich vypouštění dochází, a to včetně prchavých emisí, nesmí překročit 1,2 g/kg vyrobené polyesterové pryskyřice. (Těkavými organickými sloučeninami se rozumějí všechny organické sloučeniny, které mají při teplotě 293,15 K tlak par vyšší nebo rovný 0,01 kPa nebo mají rovnocennou těkavost za zvláštních podmínek použití.)

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci nebo zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            9.   Polypropylen

      Nesmí se používat pigmenty na bázi olova.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      KRITÉRIA PRO TECHNOLOGICKÉ POSTUPY CHEMICKÉ LÁTKY
      Kritéria uvedená v tomto oddíle se podle potřeby použijí pro všechna stadia výroby výrobku včetně výroby vláken. Recyklovaná vlákna však mohou obsahovat některá barviva nebo jiné látky nebo jiné látky těmito kritérii vyloučené, ovšem jen tehdy, byly-li použity v předcházejícím životním cyklu vláken.
      10.   Pomocné látky a činidla konečné úpravy pro vlákna a příze

                  10.1

                  Šlichtování: alespoň 95 % (v hmotnosti sušiny) složek použitého šlichtovacího prostředku musí být dostatečně biologicky rozložitelných nebo musí být recyklovaných.
                  Zohlední se celkový objem každé složky.

                     Posuzování a ověřování: V této souvislosti se látka považuje za „dostatečně biologicky rozložitelnou“:

                              —

                              jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B nebo ISO 9888 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 70 % za 28 dní,

                              —

                              nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 nebo ISO 14593 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 60 % za 28 dní,

                              —

                              nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 303 nebo ISO 11733 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 80 % za 28 dní,

                              —

                              nebo, pokud se na látku nepoužijí tyto zkušební metody, předloží se průkazní doklad o biologickém rozložení rovnocenné úrovně.

            Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, zprávy o zkoušce nebo prohlášení dokládající výše uvedené zkušební metody a výsledky a dosvědčující splnění tohoto kritéria pro všechny použité šlichtovací prostředky.

                  10.2

                  Přísady do zvlákňovacího roztoku, přádelnické přísady a činidla pro primární předení (zahrnující mykací oleje, výrobky pro konečnou úpravu a maziva): nejméně 90 % (v hmotnosti sušiny) složek musí být dostatečně biologicky rozložitelných nebo odstranitelných v čistírnách odpadních vod.

            Toto kritérium se nepoužije pro činidla pro sekundární předení (maziva na předení, vlhčicí prostředky), oleje používané při soukání, snování a kroucení, vosky, pletací oleje, silikonové oleje a anorganické látky. Zohlední se celkový objem každé složky.

         Posuzování a ověřování: V této souvislosti se látka považuje za „dostatečně biologicky rozložitelnou nebo odstranitelnou v čistírnách odpadních vod“:

                  —

                  jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B nebo ISO 9888 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 70 % za 28 dní,

                  —

                  nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 nebo ISO 14593 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 60 % za 28 dní,

                  —

                  nebo jestliže se při zkoušce jednou z metod OECD 303 nebo ISO 11733 projeví procentuální podíl rozložení alespoň 80 % za 28 dní,

                  —

                  nebo, pokud se na látku nepoužijí tyto zkušební metody, předloží se průkazní doklad o biologickém rozložení nebo odstranění rovnocenné úrovně.

            Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, zprávy o zkoušce nebo prohlášení dokládající výše uvedené zkušební metody a výsledky a dosvědčující splnění tohoto kritéria pro všechny použité přísady a činidla.

                  10.3

                  Obsah polycyklických aromatických uhlovodíků (PAH) v podílu minerálního oleje výrobku musí být menší než 3 % (hmotnostní).

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, výrobkové informační listy nebo prohlášení dokládající obsah polycyklických aromatických uhlovodíků nebo dosvědčující, že nebyly použity výrobky obsahující minerální oleje.

            11.   Biocidní a biostatické výrobky

      Během přepravy nebo skladování výrobků a polotovarů se nesmějí používat chlorfenoly (jejich soli a estery), PCB (polychlorované bifenyly) a organické sloučeniny cínu.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tyto látky nebo sloučeniny nebyly pro přízi, tkaninu a konečný výrobek použity. Pro případné ověření prohlášení se použijí následující zkušební metody a prahové hodnoty: extrakce, v případě potřeby, derivatizace pomocí acetanhydridu, měření pomocí kapilární plynové chromatografie s detektorem elektronového záchytu, mezní hodnota je 0,05 ppm.
      12.   Odbarvování nebo depigmentace

      Při odbarvování nebo depigmentaci se nesmějí používat soli těžkých kovů (s výjimkou železa) nebo formaldehyd.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      13.   Navažování

      Při navažování příze nebo tkanin se nesmějí používat sloučeniny ceru.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      14.   Všechny chemické látky a chemické přípravky

      Nesmějí se používat ani nesmějí být součástí žádného přípravku nebo chemického složení tyto látky: alkylfenolethoxyláty (APEO), lineární alkylbenzen sulfonáty (LAS), bis-(hydrogenovaný lojový alkyl)-dimethyl amonium chlorid (DTDMAC), distearyl dimethyl amonium chlorid (DSDMAC), di-(tvrzený lůj)- dimethyl amonium chlorid (DHTDMAC), ethylen diamin tetra acetát (EDTA) a diethylen triamin penta acetát (DTPA).

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      15.   Čisticí prostředky, změkčovadla a komplexotvorná činidla

      V každém místě zpracování za mokra musí alespoň 95 % (hmotnostních) změkčovadel, komplexotvorných činidel a čisticích prostředků být dostatečně biologicky rozložitelných nebo odstranitelných v čistírnách odpadních vod.
      Výjimku tvoří povrchově aktivní látky v čisticích prostředcích a změkčovadlech v každém místě zpracování, které musí být s konečnou platností aerobně biologicky rozložitelné.

         Posuzování a ověřování: Pro „dostatečně biologicky rozložitelné nebo odstranitelné látky“ platí výše uvedená definice pro kritérium týkající se pomocných látek a činidel konečné úpravy vláken a přízí. Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, zprávy o zkoušce nebo prohlášení dokládající výše uvedené zkušební metody a výsledky a dosvědčující splnění tohoto kritéria pro všechny použité čisticí prostředky, změkčovadla a komplexotvorná činidla.
      Pro „konečnou aerobní biologickou rozložitelnost“ platí definice uvedená v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 (2). Žadatel předloží příslušnou dokumentaci, bezpečnostní listy, zprávy o zkoušce nebo prohlášení dokládající výše uvedené zkušební metody a výsledky a dosvědčující splnění tohoto kritéria pro všechny použité povrchově aktivní látky v čisticích prostředcích a změkčovadla.
      16.   Bělicí činidla: Při bělení přízí, látek a konečných výrobků se nesmí používat chlorová činidla

      Toto kritérium se nepoužije pro výrobu umělých celulózových vláken (viz kritérium 6.1).

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyla použita bělicí činidla na bázi chlóru.
      17.   Nečistoty v barvivech: Barviva s afinitou vláken (rozpustná nebo nerozpustná)

      Obsah iontových nečistot v použitých barvivech nesmí překročit následující hodnoty: pro Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.
      Při posuzování, zda jsou dodrženy tyto hodnoty, které se týkají pouze nečistot, se neberou v úvahu kovy, které jsou nedílnou součástí molekuly barviva (např. barviva s komplexně vázaným kovem, určitá reaktivní barviva atd.).

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení o shodě.
      18.   Nečistoty v pigmentech: Nerozpustná barviva bez afinity vláken

      Obsah iontových nečistot v použitých pigmentech nesmí překročit následující hodnoty: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení o shodě.
      19.   Barvení chromovými mořidly

      Barvení chromovými mořidly je zakázáno.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      20.   Barviva s komplexně vázaným kovem

      Jsou-li použita barviva s komplexně vázaným kovem na bázi mědi, chrómu nebo niklu:

                  20.1

                  V případě barvení celulózy, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 20 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv.
                  V případě všech ostatních postupů barvení, kde jsou barviva s komplexně vázaným kovem součástí složení barvy, se do čistírny odpadních vod (ať je umístěna v místě nebo mimo místo) nesmí vypouštět více než 7 % (na začátku procesu) každého z těchto použitých barviv.
                  Žadatel předloží prohlášení, že nebyla použita výše uvedená barviva, nebo dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované za použití zkušebních metod podle norem ISO 8288 pro Cu, Ni; EN 1233 pro Cr.

                  20.2

                  Emise do vody po čištění nesmějí překročit: pro Cu 75 mg/kg (vlákna, příze nebo tkaniny); pro Cr 50 mg/kg; pro Ni 75 mg/kg.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyla použita výše uvedená barviva, nebo dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované za použití zkušebních metod podle norem ISO 8288 pro Cu, Ni; EN 1233 pro Cr.

            21.   Azobarviva

      Nesmějí se používat žádná azobarviva, která mohou uvolňovat některý z těchto aromatických aminů:

                  4-aminobifenyl

                  (92-67-1)

                  benzidin

                  (92-87-5)

                  4-chlor-o-toluidin

                  (95-69-2)

                  2-nafthylamin

                  (91-59-8)

                  o-amino-azotoluen

                  (97-56-3)

                  2-amino-4-nitrotoluen

                  (99-55-8)

                  p-chloroanilin

                  (106-47-8)

                  2,4-diaminoanisol

                  (615-05-4)

                  4,4′-diaminodifenylmethan

                  (101-77-9)

                  3,3′-dichlorobenzidin

                  (91-94-1)

                  3,3′-dimethoxybenzidin

                  (119-90-4)

                  3,3′-dimethylbenzidin

                  (119-93-7)

                  3,3′-dimethyl-4,4′-diaminodifenylmethan

                  (838-88-0)

                  p-kresidin

                  (120-71-8)

                  4,4′-oxydianilin

                  (101-80-4)

                  4,4′-thiodianilin

                  (139-65-1)

                  o-toluidin

                  (95-53-4)

                  2,4-diaminotoluen

                  (95-80-7)

                  2,4,5-trimethylanilin

                  (137-17-7)

                  4-aminnoazobenzen

                  (60-09-3)

                  o-anisidin

                  (90-04-0)

                  2,4-xylidin

                  2,6-xylidin

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato barviva nebyla použita. Pro případné ověření prohlášení se použije norma EN 14362-1 a 2. (Poznámka: U 4-aminoazobenzenu může dojít k nepravým pozitivním reakcím, a proto se doporučuje provést potvrzující zkoušku.)
      22.   Barviva, která jsou karcinogenní, mutagenní nebo toxická z hlediska reprodukce

                  22.1

                  Nesmějí se používat tato barviva:

                              —

                              C.I. Basic Red 9 (Základní červeň 9),

                              —

                              C.I. Disperse Blue 1 (Disperzní modř 1),

                              —

                              C.I. Acid Red 26 (Kyselá červeň 26),

                              —

                              C.I. Basic Violet 14 (Základní fialová 14),

                              —

                              C.I. Disperse Orange 11 (Disperzní oranžová 11),

                              —

                              C. I. Direct Black 38 (Přímá čerň 38),

                              —

                              C. I. Direct Blue 6 (Přímá modř 6),

                              —

                              C. I. Direct Red 28 (Přímá červeň 28),

                              —

                              C. I. Disperse Yellow 3 (Disperzní žluť 3).

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyla použita výše uvedená barviva.

                  22.2

                  K barvení se nesmějí používat žádné látky nebo přípravky obsahující více než 0,1 % (hmotnostní) látek, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto vět vyjadřujících specifickou rizikovost (nebo jejich kombinací):

                              —

                              R40 (podezření na karcinogenní účinky),

                              —

                              R45 (může vyvolat rakovinu),

                              —

                              R46 (může vyvolat poškození dědičných vlastností),

                              —

                              R49 (může vyvolat rakovinu při vdechování),

                              —

                              R60 (může poškodit reprodukční schopnost),

                              —

                              R61 (může poškodit plod v těle matky),

                              —

                              R62 (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

                              —

                              R63 (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

                              —

                              R68 (možné nebezpečí nevratných účinků),

                        jak jsou definovány ve směrnici Rady 67/548/EHS (3).

            Případně je možno vzít v úvahu klasifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4). V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že výše uvedená barviva nebyla použita.
      23.   Barviva, která mohou zvyšovat citlivost

      Nesmějí se používat tato barviva:

                              —

                              C.I. Disperse Blue 3 (Disperzní modř 3)

                  C.I. 61 505

                              —

                              C.I. Disperse Blue 7 (Disperzní modř 7)

                  C.I. 62 500

                              —

                              C.I. Disperse Blue 26 (Disperzní modř 26)

                  C.I. 63 305

                              —

                              C.I. Disperse Blue 35 (Disperzní modř 35)

                              —

                              C.I. Disperse Blue 102 (Disperzní modř 102)

                              —

                              C.I. Disperse Blue 106 (Disperzní modř 106)

                              —

                              C.I. Disperse Blue 124 (Disperzní modř 124)

                              —

                              C.I. Disperse Brown 1 (Disperzní hněď 1)

                              —

                              C.I. Disperse Orange 1 (Disperzní oranžová 1)

                  C.I. 11 080

                              —

                              C.I. Disperse Orange 3 (Disperzní oranžová 3)

                  C.I. 11 005

                              —

                              C.I. Disperse Orange 37 (Disperzní oranžová 37)

                              —

                              C.I. Disperse Orange 76 (Disperzní oranžová 76)
                              (dříve označována jako Oranž 37)

                              —

                              C.I. Disperse Red 1 (Disperzní červeň 1)

                  C.I. 11 110

                              —

                              C.I. Disperse Red 11 (Disperzní červeň 11)

                  C.I. 62 015

                              —

                              C.I. Disperse Red 17 (Disperzní červeň 17)

                  C.I. 11 210

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 1 (Disperzní žluť 1)

                  C.I. 10 345

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 9 (Disperzní žluť 9)

                  C.I. 10 375

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 39 (Disperzní žluť 39)

                              —

                              C.I. Disperse Yellow 49 (Disperzní žluť 49)

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tato barviva nebyla použita.
      24.   Halogenované přenašeče pro polyester

      Halogenované přenašeče se nesmějí používat.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky.
      25.   Potisk

                  25.1

                  Použité tiskací pasty nesmějí obsahovat více než 5 % těkavých organických sloučenin, jako je například lakový benzin (těkavými organickými sloučeninami se rozumí všechny organické sloučeniny, které mají při teplotě 293,15 K tlak par vyšší nebo rovný 0,01 kPa nebo mají rovnocennou těkavost za zvláštních podmínek použití.)

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyl proveden žádný potisk, nebo příslušnou dokumentaci dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

                  25.2

                  Potisk na bázi plastisolu není povolen.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyl proveden žádný potisk, nebo příslušnou dokumentaci dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            26.   Formaldehyd

      Obsah volného a částečně hydrolyzovatelného formaldehydu v konečné tkanině nesmí překročit 20 ppm u výrobků pro kojence a malé děti do tří let věku, 30 ppm u výrobků, které přicházejí do přímého kontaktu s kůží, a 75 ppm u všech ostatních výrobků.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity žádné výrobky obsahující formaldehyd, nebo zprávu o zkoušce vypracovanou za použití zkušební metody podle normy EN ISO 14184-1.
      27.   Odpadní vody ze zpracování za mokra

                  27.1

                  Odpadní vody ze zpracování za mokra (s výjimkou praní surové vlny a máčení lnu) vypouštěné po čištění musí (v místě nebo mimo místo) mít v ročním průměru BSK nižší než 20 g/kg.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a zprávy o zkoušce vypracované podle normy ISO 6060 dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

                  27.2

                  Jsou-li odtoky čištěny v místě a vypouštěny přímo do vody, musí mít pH v rozmezí 6 a 9 (pokud hodnota pH vody na vstupu není mimo tento rozsah) a musí mít teplotu nižší než 40 °C (pokud není teplota vodního recipientu vyšší).

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            28.   Látky zpomalující hoření

      Ve výrobku mohou být použity pouze takové látky zpomalující hoření, které jsou chemicky navázány na polymerové vlákno nebo na povrch vlákna (reaktivní látky zpomalující hoření). Pokud jsou použité látky zpomalující hoření označeny kteroukoli z níže uvedených R-vět (vět vyjadřujících specifickou rizikovost), musí tyto reaktivní látky při použití změnit svou chemickou povahu tak, že již nevyžadují označení žádnou z těchto R-vět. (Ve formě stejné jako před použitím smí na zpracované přízi nebo tkanině zůstat méně než 0,1 % látky zpomalující hoření.)

                  —

                  R40 (podezření na karcinogenní účinky),

                  —

                  R45 (může vyvolat rakovinu),

                  —

                  R46 (může vyvolat poškození dědičných vlastností),

                  —

                  R49 (může vyvolat rakovinu při vdechování),

                  —

                  R50 (vysoce toxický pro vodní organismy),

                  —

                  R51 (toxický pro vodní organismy),

                  —

                  R52 (škodlivý pro vodní organismy),

                  —

                  R53 (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

                  —

                  R60 (může poškodit reprodukční schopnost),

                  —

                  R61 (může poškodit plod v těle matky),

                  —

                  R62 (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

                  —

                  R63 (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

                  —

                  R68 (možné nebezpečí nevratných účinků),

            jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.
      Použití látek zpomalujících hoření, které jsou pouze fyzikálně přimíšeny do polymerového vlákna nebo povlaku textilie (aditivní látky zpomalující hoření), je zakázáno.
      Případně je možno vzít v úvahu klasifikaci podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z následujících standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity aditivní látky zpomalující hoření, případně uvede, které reaktivní látky zpomalující hoření byly použity, a předloží dokumentaci (například bezpečnostní listy) a/nebo prohlášení dosvědčující, že tyto látky zpomalující hoření splňují toto kritérium.
      29.   Konečná úprava zabraňující plstnatění

      Halogenované látky nebo přípravky se mohou použít pouze pro vlněné pásy a volnou pranou vlnu.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity výše uvedené látky (s výjimkou použití pro vlněné pásy a volnou pranou vlnu).
      30.   Konečná úprava tkanin

      Výraz „konečná úprava“ se vztahuje na veškeré fyzikální a chemické úpravy, které textilním tkaninám dodávají specifické vlastnosti, jako je měkkost, odolnost proti vodě, snadná údržba …
      Ke konečné úpravě se nesmějí používat žádné látky nebo přípravky obsahující více než 0,1 % (hmotnostní) látek, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto vět vyjadřujících specifickou rizikovost (nebo jejich kombinací):

                  —

                  R40 (podezření na karcinogenní účinky),

                  —

                  R45 (může vyvolat rakovinu),

                  —

                  R46 (může vyvolat poškození dědičných vlastností),

                  —

                  R49 (může vyvolat rakovinu při vdechování),

                  —

                  R50 (vysoce toxický pro vodní organismy),

                  —

                  R51 (toxický pro vodní organismy),

                  —

                  R52 (škodlivý pro vodní organismy),

                  —

                  R53 (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

                  —

                  R60 (může poškodit reprodukční schopnost),

                  —

                  R61 (může poškodit plod v těle matky),

                  —

                  R62 (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

                  —

                  R63 (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

                  —

                  R68 (možné nebezpečí nevratných účinků),

            jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.
      Případně je možno vzít v úvahu klasifikaci podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že nebyly použity látky pro konečnou úpravu, nebo uvede, které látky pro konečnou úpravu byly použity, a předloží dokumentaci (například bezpečnostní listy) nebo prohlášení dosvědčující, že použité látky pro konečnou úpravu splňují toto kritérium.
      31.   Výplně

                  31.1

                  Výplňové materiály skládající se z textilních vláken musí splňovat příslušná kritéria stanovená pro textilní vlákna (1–9).

                  31.2

                  Výplňové materiály musí splňovat kritérium 11 týkající se „biocidních nebo biostatických výrobků“ a kritérium 26 týkající se „formaldehydu“.

                  31.3

                  Čisticí prostředky a jiné chemické látky používané pro praní výplní (prachové peří, peří, přírodní nebo syntetická vlákna) musí splňovat kritérium 14 pro „pomocné chemické látky“ a kritérium 15 pro „čisticí prostředky, změkčovadla a komplexotvorná činidla“.

                     Posuzování a ověřování: Jak je uvedeno pro příslušné kritérium.

            32.   Potahy, lamináty a fólie

                  32.1

                  Výrobky vyrobené z polyurethanu musí splnit kritérium 3.1 týkající se organických sloučenin cínu a kritérium 3.2 týkající se emisí aromatických diisokyanátů do ovzduší.

                     Posuzování a ověřování: Jak je uvedeno pro příslušná kritéria.

                  32.2

                  Výrobky vyrobené z polyesteru musí splnit kritérium 8.1 týkající se obsahu antimonu a kritérium 8.2 týkající se emisí VOC (těkavých organických sloučenin) během polymerace.

                     Posuzování a ověřování: Jak je uvedeno pro příslušná kritéria.

                  32.3

                  Potahy, lamináty a fólie nesmějí být vyrobeny s použitím změkčujících prostředků nebo rozpouštědel, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto vět vyjadřujících specifickou rizikovost (nebo jejich kombinací):

                              —

                              R40 (podezření na karcinogenní účinky),

                              —

                              R45 (může vyvolat rakovinu),

                              —

                              R46 (může vyvolat poškození dědičných vlastností),

                              —

                              R49 (může vyvolat rakovinu při vdechování),

                              —

                              R50 (vysoce toxický pro vodní organismy),

                              —

                              R51 (toxický pro vodní organismy),

                              —

                              R52 (škodlivý pro vodní organismy),

                              —

                              R53 (může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí),

                              —

                              R60 (může poškodit reprodukční schopnost),

                              —

                              R61 (může poškodit plod v těle matky),

                              —

                              R62 (možné nebezpečí poškození reprodukční schopnosti),

                              —

                              R63 (možné nebezpečí poškození plodu v těle matky),

                              —

                              R68 (možné nebezpečí nevratných účinků),

                        jak jsou definovány ve směrnici 67/548/EHS.

            Případně je možno vzít v úvahu klasifikaci podle nařízení (ES) č. 1272/2008. V tomto případě se do surovin nesmí přidávat žádné látky nebo přípravky, které jsou nebo v okamžiku podání žádosti mohou být označeny některou z těchto standardních vět o nebezpečnosti (nebo jejich kombinací): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží prohlášení, že tyto změkčovací prostředky nebo rozpouštědla nebyly použity.

                  32.4

                  Emise těkavých organických sloučenin do ovzduší nesmí překročit 10 g C/kg.

                     Posuzování a ověřování: Žadatel předloží dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

            33.   Spotřeba energie a vody

      Žadatel předloží údaje o spotřebě vody a energie v místech výroby při zpracování za mokra.

         Posuzování a ověřování: Žadatel je vyzván, aby poskytl výše uvedené informace.
      KRITÉRIA PRO VHODNOST K POUŽITÍ
      Podle potřeby se použijí následující kritéria a příslušné zkoušky pro barvenou přízi, konečnou tkaninu nebo konečný výrobek.
      34.   Změny rozměrů během praní a sušení

      Změny rozměrů po praní a sušení nesmějí překročit:

                  —

                  plus nebo minus 2 % pro záclony a bytové textilie, které lze vyměňovat a prát,

                  —

                  více než minus 8 % nebo plus 4 % pro tkané výrobky a trvanlivé netkané výrobky, jiné pletené výrobky nebo froté tkaniny.

            Toto kritérium se nepoužije na:

                  —

                  vlákna nebo přízi,

                  —

                  výrobky s jasným označením „čistit jen za sucha“ nebo s rovnocenným označením (do té míry, jak se běžně takové výrobky tímto způsobem označují),

                  —

                  bytové textilie, které nelze vyměňovat a prát.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN ISO 63 30 a ISO 5077 tímto způsobem: 3 praní při teplotách uvedených na výrobku se sušením v bubnu po každém cyklu praní, pokud nejsou na výrobku předepsány jiné postupy sušení.
      35.   Odolnost barvy při praní

      Odolnost barvy při praní musí být alespoň na úrovni 3–4 pro změnu barvy a alespoň na úrovni 3–4 pro vznik skvrn.
      Toto kritérium se nepoužije pro výrobky s jasným označením „čistit jen za sucha“ nebo s rovnocenným označením (do té míry, jak se běžně takové výrobky tímto způsobem označují) pro bílé výrobky nebo výrobky, které nejsou ani barveny ani potištěny, nebo pro bytové textilie, které nelze prát.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN ISO 105 C06 (jedno praní peroxoboritanovým práškem při teplotě označené na výrobku).
      36.   Odolnost barvy proti pocení (kyselému, zásaditému)

      Odolnost barvy proti pocení (kyselému a zásaditému) musí být alespoň na úrovni 3–4 (pro změnu barvy a pro vznik skvrn).
      Úroveň 3 je nicméně povolena, je-li tkanina tmavé barvy (intenzita barvení > 1/1) a je-li vyrobena z regenerované vlny nebo obsahuje-li více než 20 % hedvábí.
      Toto kritérium se nepoužije pro bílé výrobky, pro výrobky, které nejsou ani barveny ani potištěny, pro bytové textilie, záclony nebo podobné textilie určené k výzdobě interiérů.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN: ISO 105 E04 (kyselé a zásadité pocení, srovnání s tkaninami z více vláken).
      37.   Odolnost barvy proti tření za mokra

      Odolnost barvy proti tření za mokra musí být alespoň na úrovni 2–3. Úroveň 2 je nicméně povolena pro džínovinu barvenou indigovou modří.
      Toto kritérium se nepoužije pro bílé výrobky nebo pro výrobky, které nejsou ani barveny ani potištěny.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN ISO 105 X12.
      38.   Odolnost barvy proti tření za sucha

      Odolnost barvy proti tření za sucha musí být alespoň na úrovni 4.
      Úroveň 3–4 je nicméně povolena pro džínovinu barvenou indigovou modří.
      Toto kritérium se nepoužije pro bílé výrobky nebo pro výrobky, které nejsou ani barveny ani potištěny, nebo pro záclony nebo podobné textilie určené k výzdobě interiérů.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN ISO 105 X12.
      39.   Odolnost barvy proti světlu

      Pro tkaniny určené pro bytové textilie, záclony nebo závěsy musí odolnost barvy proti světlu být alespoň na úrovni 5. Pro všechny ostatní výrobky musí odolnost barvy proti světlu být alespoň na úrovni 4.
      Úroveň 4 je nicméně povolena, jsou-li tkaniny určené pro bytové textilie, záclony nebo závěsy barvené světlou barvou (intenzita barvy < 1/12) a obsahují-li více než 20 % vlny nebo jiných keratinových vláken nebo více než 20 % hedvábí nebo více než 20 % lnu nebo jiných lýkových vláken.
      Toto kritérium se nepoužije pro povlaky a obaly matrací nebo spodní prádlo.

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží zprávy o zkoušce vypracované podle normy EN ISO 105 B02.
      40.   Informace uvedené na ekoznačce

      V poli 2 ekoznačky se uvede následující text:

                  —

                  Podporuje používání udržitelných vláken

                  —

                  Trvanlivost a vysoká kvalita

                  —

                  Omezené použití nebezpečných látek

         Posuzování a ověřování: Žadatel předloží vzorek té části obalu výrobku, na které je viditelná ekoznačka, spolu s prohlášením o splnění tohoto kritéria.

         (1)  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 1.

         (3)  Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 471/09/KOL ze dne 25. listopadu 2009 , kterým se po sedmdesáté čtvrté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti

text:
               8.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 231/23

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 471/09/KOL
   ze dne 25. listopadu 2009,
   kterým se po sedmdesáté čtvrté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),
   S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,
   S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEpodle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad uplatňuje ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEpodle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   S ODKAZEM NA procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory přijatá Kontrolním úřadem dne 19. ledna 1994 (4),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEKomise Evropských společenství dne 11. srpna 2009 vydala sdělení o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti (5),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEse toto sdělení týká i Evropského hospodářského prostoru,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEv celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽEpodle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,
   PO konzultaci s Evropskou komisí,
   S ODKAZEM NA skutečnost, že Kontrolní úřad konzultoval tuto záležitost s členskými státy ESVO dopisem ze dne 2. října 2009 (dokumenty č. 532318, 532294 a 532322),
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokyny pro státní podporu se změní vložením nové kapitoly o kritériích pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti. Nová kapitola je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Pouze anglické znění je závazné.

      V Bruselu dne 25. listopadu 2009.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Per SANDERUD

            předseda

         Kurt JÄGER

            člen kolegia

      (1)  Dále jen „Kontrolní úřad“.

      (2)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

      (3)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

      (4)  Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v
         Úředním věstníku Evropské Unie L 231, 3.9.1994, s. 1 a dodatku EHP č. 32 ze dne 3.9.1994, s. 1 (dále jen „pokyny pro státní podporu“). Aktualizované znění Pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  Zveřejněno v Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 1.

      PŘÍLOHA

         KRITÉRIA PRO ANALÝZU SLUČITELNOSTI STÁTNÍCH PODPOR NA VZDĚLÁVÁNÍ PODLÉHAJÍCÍCH INDIVIDUÁLNÍ OZNAMOVACÍ POVINNOSTI
          (1)

      1.   Úvod

                  1.

                  Vzdělávání má obvykle pozitivní vnější dopady na celou společnost, jelikož zvyšuje nabídku kvalifikovaných pracovníků, ze které mohou podniky čerpat, zvyšuje konkurenceschopnost hospodářství a podporuje znalostní společnost, která je schopna rozvíjet se inovativněji.

                  2.

                  Podniky však mohou zajišťovat nižší než společensky optimální úroveň vzdělávání, pokud mohou zaměstnanci volně změnit zaměstnavatele a jiné podniky mohou mít prospěch z přijetí zaměstnanců, kteří byli vyškoleni předchozími zaměstnavateli. To se týká zejména vzdělávání zaměřeného na kvalifikace, které jsou přenositelné mezi jednotlivými podniky. Státní podpora může pomoci vytvořit dodatečné pobídky pro zaměstnavatele, aby zajistili vzdělávání na úrovni, která je společensky žádoucí.

                  3.

                  Tato kapitola upravuje pokyny týkající se kritérií, které bude Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) uplatňovat při posuzování opatření podpory na vzdělávání. Tyto pokyny mají zajistit transparentnost rozhodování Kontrolního úřadu a zabezpečit předvídatelnost a právní jistotu. V souladu s čl. 6 odst. 1 písm. g) aktu uvedeného v bodě 1j přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (2) upraveného pro Dohodu o EHP protokolem 1 této dohody (3) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“)) se budou tyto pokyny vztahovat na každou jednotlivou podporu na vzdělávání bez ohledu na to, zda je poskytnuta ad hoc, nebo na základě režimu, pokud její ekvivalent podpory přesahuje 2 miliony EUR na vzdělávací projekt.

                  4.

                  Kritéria uvedená v těchto pokynech nebudou používána mechanicky. Úroveň posouzení ze strany Kontrolního úřadu a druh informací, které může požadovat, bude úměrné riziku narušení hospodářské soutěže. Rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu.

            2.   Kladné účinky podpory

      2.1   Existence selhání trhu

                  5.

                  Kvalifikovaní pracovníci přispívají ke zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti podniků. Zaměstnavatelé a zaměstnanci však z řady důvodů nemusí do vzdělávání investovat dostatečně. Zaměstnanci mohou omezit své investice do vzdělávání, pokud nejsou ochotni riskovat, jsou omezeni finančně nebo mají potíže při signalizaci úrovně získaných znalostí budoucím zaměstnavatelům.

                  6.

                  Podniky nemusí poskytnout svým pracovníkům vzdělávání na úrovni, která by byla optimální pro společnost jako celek. To je zapříčiněno selháním trhu spojeným s kladnými externalitami vzdělávání a potížemi při přisvojování si výhod, mohou-li zaměstnanci změnit zaměstnavatele. Podniky mohou investovat do vzdělávání méně, jestliže se obávají, že jakmile bude zaměstnanec vyškolen, opustí podnik dříve, než ten získá svou investici zpět. Podniky se mohou zdráhat poskytovat svým pracovníkům dostatečné vzdělávání, pokud se jim tato investice rychle nevrátí nebo není-li vzdělání dosti specifické s ohledem na potřeby dotčené společnosti nebo pokud nemohou smluvním ujednáním vyškolenému zaměstnanci zabránit v tom, aby opustil společnost dříve, než budou amortizovány náklady na vzdělávání, nebo zajistit, že výdaje na vzdělávání (nebo jejich část) budou vráceny.

                  7.

                  K nedostatečným investicím do vzdělávání může dojít i tehdy, může-li podnik získat svou investici plně zpět, avšak jeho soukromé přínosy jsou menší než přínosy pro celou společnost. Takovéto kladné externality vzdělávání mohou vzniknout zejména v případě, pokud vzdělávání zlepšuje přenositelné kvalifikace, tedy kvalifikace, které lze využít ve více než pouze jednom podniku. Naproti tomu specifické vzdělávání přináší zvýšení produktivity pouze v daném podniku a podniky si ho mohou snadno přisvojit (4). Rozsah kladných externalit specifického vzdělávání je proto méně výrazný než rozsah těchto externalit v případě všeobecného vzdělávání.

                  8.

                  Pokud se podniky v případě vzdělávání znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků (5) potýkají s vyššími náklady a nejistými přínosy, může to být podnětem k tomu, aby tyto skupiny vzdělávaly méně. Lze však očekávat, že vzdělávání znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků obvykle přinese kladné externality pro celou společnost (6).

                  9.

                  Státy ESVO by měly prokázat, že existuje selhání trhu, které odůvodňuje poskytnutí podpory. Ve své analýze Kontrolní úřad zohlední mezi jinými tyto prvky:

                              1.

                              Povaha vzdělávání – zda je specifické nebo obecné ve smyslu článku 38 obecného nařízení o blokových výjimkách. Jednotlivý projekt vzdělávání může obsahovat jak obecné, tak specifické prvky. Obecné vzdělávání bude mít více kladných externalit.

                              2.

                              Přenositelnost kvalifikací získaných během vzdělávání; čím jsou kvalifikace přenositelnější, tím vyšší je pravděpodobnost kladných externalit. Vzdělávání se bude považovat za vzdělávání poskytující přenositelné kvalifikace, pokud například:

                                          a)

                                          vzdělávání je organizováno společně několika samostatnými podniky nebo vzdělávání mohou využít zaměstnanci různých podniků;

                                          b)

                                          vzdělávání je osvědčeno, vede k uznávaným diplomům nebo je ověřeno orgány veřejné moci nebo institucemi;

                                          c)

                                          vzdělávání se zaměřuje na kategorie zaměstnanců, pro něž je typická vysoká fluktuace v podniku i v dotyčném odvětví;

                                          d)

                                          vzdělávání by mohl zaměstnanec využít mimo svoje stávající zaměstnání (budoucí zaměstnání v jiném podniku, společenský život, dobré životní podmínky atd.).

                              3.

                              Účastníci vzdělávání: zahrnutí znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků může zvýšit kladné externality vzdělávání.

            2.2   Státní podpora jako vhodný nástroj politiky

                  10.

                  Státní podpora není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO k dispozici na podporu vzdělávání. Ve skutečnosti se většina vzdělávání uskutečňuje prostřednictvím vzdělávacích systémů (např. univerzity, školy, odborná příprava poskytovaná nebo finančně podporovaná státními orgány). Vzdělávání mohou uskutečňovat rovněž samotní jednotlivci, a to s podporou svých zaměstnavatelů či bez ní.

                  11.

                  Pokud stát ESVO zvážil ostatní politické možnosti a v případě určitého podniku byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, považují se dotčená opatření za vhodný nástroj. Kontrolní úřad vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které stát ESVO případně provedl.

            2.3   Motivační účinek a nezbytnost podpory

                  12.

                  Státní podpora na vzdělávání musí vést ke změně chování příjemce podpory, tak aby poskytoval více vzdělávání a/nebo lepší vzdělávání, než by tomu bylo bez podpory. Jestliže takovéto zvýšení kvantity nebo kvality v plánovaných činnostech v oblasti vzdělávání neexistuje, má se za to, že podpora nemá motivační účinek.

                  13.

                  Motivační účinek je určen pomocí srovnávací analýzy porovnávající úrovně zamýšleného vzdělávání s podporou a bez podpory. Většina zaměstnavatelů považuje za nutné školit své pracovníky, aby zajistili řádné fungování podniku. Nelze předpokládat, že státní podpora na vzdělávání, zejména specifické vzdělávání, je vždy nezbytná.

                  14.

                  Státy ESVO by měly Kontrolnímu úřadu prokázat existenci motivačního účinku a nezbytnost podpory. Předně musí příjemce podat dotčenému státu ESVO žádost o podporu před tím, než zahájí realizaci projektu vzdělávání. Stát ESVO musí dále prokázat, že státní podpora vede ke zvýšení (v porovnání se situací bez podpory) velikosti, kvality, rozsahu nebo počtu cílových účastníků projektu vzdělávání. Dodatečné vzdělávání zajištěné podporou může spočívat například ve větším počtu hodin vzdělávání nebo kurzů, vyšším počtu účastníků, přechodem od vzdělávání specifického pro určitý podnik k obecnému vzdělávání nebo ve zvýšení účasti určitých kategorií znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků.

                  15.

                  Ve své analýze Kontrolní úřad zohlední mezi jinými tyto prvky:

                              a)

                              interní dokumenty příjemce podpory o nákladech na vzdělávání, rozpočtech, účastnících, obsahu a časovém rozvrhu pro dva scénáře: vzdělávání s podporou a vzdělávání bez podpory;

                              b)

                              existenci právní povinnosti zaměstnavatelů zajistit určitý druh vzdělávání (např. bezpečnost): existuje-li takováto povinnost, Kontrolní úřad obvykle vyvodí závěr, že motivační účinek neexistuje;

                              c)

                              hodnověrnost předloženého projektu, například porovnáním s rozpočty na vzdělávání z předchozích let;

                              d)

                              vztah mezi programem vzdělávání a obchodními činnostmi příjemce podpory: čím je tento vztah užší, tím méně je pravděpodobný motivační účinek. Například vzdělávání týkající se zavedení nové technologie v určitém odvětví pravděpodobně nemá motivační účinek, jelikož podniky nemají jinou možnost, než vyškolit své pracovníky s ohledem na nově zaváděnou technologii.

            2.4   Přiměřenost podpory

                  16.

                  Stát ESVO musí prokázat, že podpora je nezbytná a její výše je omezena na minimum potřebné k dosažení cíle podpory.
                  Způsobilé náklady musí být vypočítány v souladu s článkem 39 obecného nařízení o blokových výjimkách a musí být omezeny na náklady vyplývající z činností v oblasti vzdělávání, které by nebyly bez podpory provedeny.
                  Státy ESVO by měly předložit důkazy, že výše podpory nepřesáhne tu část způsobilých nákladů, kterou si společnost nemůže přisvojit (7). Každopádně intenzity podpory nesmí nikdy přesáhnout intenzity stanovené v článku 39 obecného nařízení o blokových výjimkách a budou uplatněny na způsobilé náklady (8).

            3.   Negativní účinky podpory

                  17.

                  Je-li podpora přiměřená s ohledem na dosažení cíle podpory, negativní účinky podpory budou pravděpodobně omezené a analýza negativních účinků nemusí být nutná (9). V určitých případech však i tehdy, je-li podpora nezbytná a přiměřená tomu, aby určitý podnik zvýšil rozsah poskytovaného vzdělávání, může podpora vést ke změně chování příjemce, která významně narušuje hospodářskou soutěž. V těchto případech Kontrolní úřad provede důkladnou analýzu narušení hospodářské soutěže. Rozsah narušení hospodářské soutěže způsobeného podporou se může lišit v závislosti na podobě podpory a charakteristice dotčených trhů (10).

                  18.

                  Podoba podpory, která může ovlivnit pravděpodobnost a rozsah narušení:

                              a)

                              selektivita;

                              b)

                              velikost podpory;

                              c)

                              opakování a doba trvání podpory;

                              d)

                              účinek podpory na náklady podniku.

                  19.

                  Například režim podpory vzdělávání mající za cíl motivovat podniky ve státě ESVO jako celek k tomu, aby zajistily více vzdělávání, bude mít pravděpodobně jiný účinek na trh, než vysoká částka podpory poskytnutá jedinému podniku, aby mohl zvýšit své vzdělávání. Posledně uvedený případ pravděpodobně naruší hospodářskou soutěž významněji, jelikož se sníží schopnost konkurentů příjemce podpory soutěžit (11). Narušení bude ještě větší, jestliže náklady na vzdělávání v podniku příjemce představují vysoký podíl na celkových nákladech.

                  20.

                  Při posuzování charakteristik trhu, které mohou poskytnout mnohem přesnější představu o pravděpodobném dopadu podpory, Kontrolní úřad mimo jiné zohlední:

                              a)

                              strukturu trhu a

                              b)

                              charakteristiky daného sektoru nebo výrobního odvětví.

                  21.

                  Struktura trhu bude posouzena pomocí koncentrace trhu, velikosti podniků (12), významu diferenciace výrobků (13) a překážek vstupu na trh a jeho opuštění. Podíly na trhu a míry koncentrace budou vypočteny, jakmile je stanoven relevantní trh. Obecně čím méně podniků existuje, tím vyšší je jejich podíl na trhu a tím menší hospodářskou soutěž lze zaznamenat (14). Je-li na dotčeném trhu mnoho překážek vstupu na trh (15) a je-li příjemce podpory důležitým účastníkem na tomto trhu, pak je pravděpodobnější, že konkurenti budou muset v reakci na podporu změnit své chování.

                  22.

                  Při přezkoumávání charakteristik odvětví Kontrolní úřad posoudí mimo jiné význam vyškolených pracovníků pro podnik, existenci nadměrné kapacity, zda-li trhy výrobních odvětví rostou, jsou rozvinuté nebo upadají, strategii financování vzdělávání u konkurentů (státní podpora, zaměstnanci, zaměstnavatelé). Například podpora na vzdělávání v upadajícím výrobním odvětví může zvýšit riziko narušení hospodářské soutěže tím, že udržuje v chodu nevýkonný podnik.

                  23.

                  Podpora na vzdělávání může ve specifických případech vést k narušení hospodářské soutěže, pokud jde o vstup na trh a jeho opuštění, vliv na obchodní toky a vytěsnění investic do vzdělání.

            Vstup na trh a jeho opuštění

                  24.

                  Na konkurenčních trzích podniky prodávají výrobky, které přinášejí zisk. Změnou nákladů mění státní podpora ziskovost, a může proto ovlivnit rozhodnutí podniku, zda bude dotyčný výrobek nabízet, či nikoli. Například státní podpora, která by snížila běžné výrobní náklady, jako jsou náklady na vzdělávání zaměstnanců, by zatraktivnila vstup na trh a umožnila podniku s jinak špatnými obchodními vyhlídkami vstoupit na trh a uvést na něj výrobky, a to k újmě výkonnějších konkurentů.

                  25.

                  Dostupnost státní podpory může ovlivnit rovněž rozhodnutí podniku opustit trh, na kterém již působí. Státní podpora na vzdělávání by mohla snížit výši ztrát a umožnit podniku zůstat na trhu déle, což může znamenat, že trh jsou místo toho nuceny opustit jiné, efektivnější podniky, které nedostávají podporu.

            Vliv na obchodní toky

                  26.

                  Státní podpora na vzdělávání může vést k tomu, že některá území budou mít příznivější výrobní podmínky. To může vést k přesunu obchodních toků do oblastí, v nichž je podpora poskytována.

            Vytěsňování investic do vzdělávání

                  27.

                  V zájmu přežití na trhu a maximalizace zisku jsou podniky motivovány k investování do vzdělávání zaměstnanců. Výše investic do vzdělávání, kterou je podnik ochoten vynaložit, závisí také na tom, kolik investují do této oblasti jeho konkurenti. Podniky, které jsou dotovány státem, mohou snížit vlastní investice. Nebo pokud podpora příjemce motivuje k tomu, aby investoval více, mohou konkurenti reagovat snížením vlastních výdajů na vzdělávání. Jestliže příjemci podpory nebo jejich konkurenti ve snaze dosáhnout téhož cíle vynaloží při existenci podpory méně než v případě, kdy by podpora neexistovala, jsou jejich soukromé investice do vzdělávání zaměstnanců podporou vytěsněny.

            4.   Ověření vyváženosti a rozhodnutí

                  28.

                  Posledním krokem analýzy je vyhodnocení, nakolik pozitivní účinky podpory převažují nad jejími negativními účinky. Toto vyhodnocení se provádí pro každý jednotlivý případ. Za účelem vyvážení pozitivních a negativních účinků je Kontrolní úřad posoudí a provede celkové vyhodnocení jejich dopadů na výrobce a spotřebitele na každém dotčeném trhu. Nejsou-li kvantitativní údaje snadno dostupné, Kontrolní úřad použije pro účely posouzení kvalitativní informace.

                  29.

                  Je pravděpodobné, že Kontrolní úřad zaujme příznivější stanovisko, a tudíž akceptuje vyšší míru narušení hospodářské soutěže, je-li podpora nezbytná, dobře zaměřená, přiměřená danému cíli a vedla k tomu, že příslušný podnik organizoval více aktivit v oblasti vzdělávání a aby dodatečné vzdělávání bylo přínosnější pro společnost než pro příjemce podpory.

         (1)  Tato kapitola odpovídá sdělení Komise Evropských společenství – Kritéria pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti 2009/C 188/01 (Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3. U podpory na vzdělávání ad hoc pro velký podnik, která je nižší než prahová hodnota ve výši 2 milionů EUR, použije Kontrolní úřad zásady uvedené v této kapitole obdobným způsobem, avšak méně podrobně.

         (3)  Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 120/2008 ze dne 7. listopadu 2008 (Úř. věst. L 339, s. 111, a dodatek EHP č. 79, 18.12.2008), v platnost vstoupilo dne 8. listopadu 2008.

         (4)  Externality obecného vzdělávání si však podniky mohou přisvojit rovněž prostřednictvím zvláštních ustanovení ve smlouvách, která vyžadují, aby vyškolený zaměstnanec zůstal ve společnosti po určitou stanovenou dobu poté, co mu bylo poskytnuto takovéto vzdělávání.

         (5)  Znevýhodnění a zdravotně postižení pracovníci jsou vymezeni v článku 2 obecného nařízení o blokových výjimkách.

         (6)  Společnost jako celek bude například vzdělávání pro mladé pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací přikládat větší význam než podnik, a to kvůli domnělé nebo skutečné nižší produktivitě.

         (7)  To se rovná části dodatečných nákladů na vzdělávání, kterou podnik nemůže získat zpět tím, že má přímo prospěch z kvalifikací, které jeho zaměstnanci získali během vzdělávání.

         (8)  Viz rovněž stávající rozhodovací praxe, např. C 35/2007, podpora na vzdělávání pro společnost Volvo Cars Gent, rozhodnutí Komise 2008/948/ES ze dne 23. července 2008 o opatřeních Německa ve prospěch společnosti DHL a letiště Lipsko/Halle (Úř. věst. L 346, 23.12.2008, s. 1) a rozhodnutí Komise 2007/612/ES ze dne 4. dubna 2007 o státní podpoře C 14/06, kterou Belgie hodlá poskytnout společnosti General Motors Belgium v Antverpách (Úř. věst. L 243, 18.9.2007, s. 71).

         (9)  Pokud trh práce funguje bezchybně, zaměstnanci mohou vždy získat za své vyšší kvalifikace v důsledku získaného vzdělání vyšší plat a internalizovat kladné externality vzdělávání.

         (10)  Podporou může být ovlivněna řada trhů, jelikož dopad podpory nemusí být omezen na trhy, na nichž příjemce podpory působí, nýbrž se může rozšířit i na jiné trhy, například na trhy vstupů.

         (11)  Je však nutno podotknout, že podpora na vzdělávání poskytnutá celému odvětví v jednom státě ESVO může vést k narušení obchodu mezi smluvními stranami.

         (12)  Velikost podniku lze vyjádřit s ohledem na podíly na trhu a rovněž obrat a/nebo počet zaměstnanců.

         (13)  Čím nižší je stupeň diferenciace výrobků, tím větší je účinek podpory na zisky konkurentů.

         (14)  Je však důležité zmínit, že některé trhy jsou konkurenční navzdory skutečnosti, že na nich působí pouze několik málo podniků.

         (15)  Je však nutno uvést, že někdy poskytnutí podpory pomůže překonat překážky vstupu a umožní, aby na trh vstoupily nové podniky.