title: 2012/490/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 24. srpna 2012 o změně přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám  Text s významem pro EHP

text:
               28.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 231/16

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 24. srpna 2012
   o změně přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám
   (Text s významem pro EHP)
   (2012/490/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Protože duplicita plynárenských přepravních soustav není ve většině případů ani ekonomická, ani efektivní, podporuje se hospodářská soutěž na trzích se zemním plynem prostřednictvím přístupu třetích osob, čímž se infrastruktura transparentním a nediskriminačním způsobem otvírá všem dodavatelům. Častý výskyt smluvního překročení kapacity, kdy uživatelé sítě nemohou získat přístup do plynárenských přenosových soustav navzdory fyzicky dostupné kapacitě, je překážkou na cestě k dokončení vnitřního trhu s energií.

               (2)

               V praxi se ukázalo, že přes uplatňování některých zásad řízení překročení kapacity, jako je např. poskytnutí přerušitelné kapacity podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1775/2005 ze dne 28. září 2005 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (2) a nařízení (ES) č. 715/2009, smluvní překročení kapacity v plynárenských přepravních soustavách Unie zůstává překážkou rozvoje řádně fungujícího vnitřního trhu se zemním plynem. Proto je třeba pozměnit rámcové pokyny týkající se uplatňování postupů řízení překročení kapacity v případě smluvního překročení kapacity. V souladu s čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 715/2009 by navrhované rámcové pokyny měly odrážet rozdíly mezi vnitrostátními plynárenskými soustavami a mohou stanovit minimální požadavky, jež je třeba splnit pro dosažení nediskriminačních a transparentních podmínek přístupu k soustavě s ohledem na postupy pro řízení překročení kapacity.

               (3)

               Postupy pro řízení překročení kapacity by se měly používat v případě smluvního překročení kapacity a mají tyto případy řešit opětovným uvedením nevyužité kapacity na trh, kde bude znovu rozdělena v rámci běžných postupů přidělování kapacity.

               (4)

               Pokud v propojovacím bodě často dochází k fyzickému překročení kapacity, postupy pro řízení překročení kapacity často situaci nemusí vyřešit. V takových případech by se mělo prozkoumat řešení s ohledem na síťové plánování a investice.

               (5)

               V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (3) by Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) měla sledovat a analyzovat provádění uvedených rámcových pokynů. Je nezbytné, aby provozovatelé přepravních soustav zveřejňovali informace nezbytné k zjišťování výskytu smluvního překročení kapacity ve formátu, s nímž lze pracovat.

               (6)

               Podle článku 24 nařízení (ES) č. 715/2009 mají národní regulační orgány za úkol zajistit soulad s uvedenými rámcovými pokyny.

               (7)

               Pro účely zajištění co nejúčinnějšího uplatňování postupů pro řízení překročení kapacity ve všech propojovacích bodech s cílem maximalizovat dostupnou kapacitu všech sousedních soustav vstupu/výstupu je velmi důležité, aby národní regulační orgány a provozovatelé přepravních soustav z různých členských států i v rámci jednotlivých členských států mezi sebou vzájemně úzce spolupracovali. Především národní regulační orgány a provozovatelé přepravních soustav by měli brát v úvahu osvědčené postupy a usilovat o harmonizaci procesů pro provádění uvedených rámcových pokynů. Agentura a národní regulační orgány by měly činností v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 713/2009 zajistit, aby byly v Unii na příslušných vstupních a výstupních bodech prováděny nejefektivnější postupy pro řízení překročení kapacity.

               (8)

               Jelikož provozovatelé přepravních soustav disponují podrobnými údaji o fyzickém využití soustavy a mají možnost nejlépe posoudit budoucí toky, je vhodné, aby určili, jak velkou dodatečnou kapacitu je třeba zpřístupnit nad rámec vypočítané technické kapacity. Tím, že s ohledem na scénář toků a smluvní kapacity nabídnou vyšší pevnou kapacitu, než je technicky dostupná, nesou provozovatelé přepravních soustav riziko a měli by být náležitě odměněni. Pro účely určení výnosů provozovatelů přepravních soustav by však taková dodatečná kapacita měla být přidělena, pouze pokud již byla přidělena veškerá další kapacita, včetně kapacity vzniklé po uplatnění jiných postupů pro řízení překročení kapacity. Provozovatelé přepravních soustav by měli při stanovení technické kapacity úzce spolupracovat. V zájmu vyřešení potenciální situace fyzického překročení kapacity by měli provozovatelé přepravních soustav uplatnit nákladově nejefektivnější opatření, včetně buď zpětného odkupu kapacity, anebo přijetí jiných technických nebo obchodních opatření.

               (9)

               Nařízení (ES) č. 715/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (10)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (4),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 715/2009 se mění podle přílohy tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 24. srpna 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

      (2)  Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.

      PŘÍLOHA
      Příloha I nařízení (ES) č. 715/2009 se mění takto:

                  1)

                  Bod 2.2 se nahrazuje tímto:
                  „2.2   Postupy pro řízení překročení kapacity v případě smluvního překročení kapacity

                  2.2.1   Obecná ustanovení

                              1.

                              Ustanovení bodu 2.2 se vztahují na propojovací body sousedních soustav vstupu/výstupu mezi alespoň dvěma členskými státy nebo v rámci jednoho státu, bez ohledu na to, zda jsou tyto body skutečné nebo virtuální, pokud se na uvedené body vztahují postupy rezervace ze strany uživatelů. Mohou se rovněž vztahovat na body vstupu do třetích zemí a výstupu z třetích zemí, podle rozhodnutí příslušného národního regulačního orgánu. Na výstupní body pro koncové spotřebitele a distribuční sítě, vstupní body terminálů pro zkapalněný zemní plyn a výrobních závodů a na vstupní a výstupní body skladovacích zařízení se ustanovení bodu 2.2 nevztahují.

                              2.

                              Na základě údajů zveřejněných provozovateli přepravních soustav podle oddílu 3 této přílohy a v případě potřeby potvrzených národními regulačními orgány agentura počínaje rokem 2014 zveřejňuje každoročně k 1. březnu zprávu o sledování překročení kapacity v propojovacích bodech, pokud jde o produkty s pevnou kapacitou prodané v předcházejícím roce, přičemž v rozsahu, v jakém je to možné, zváží obchodování s kapacitou na sekundárním trhu a využití přerušitelné kapacity.

                              3.

                              Dodatečnou kapacitu získanou uplatněním jednoho z postupů pro řízení překročení kapacity uvedených v bodech 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 a 2.2.5 nabídne příslušný provozovatel (provozovatelé) přepravní soustavy v rámci běžného postupu přidělování kapacity.

                              4.

                              Opatření stanovená v bodech 2.2.2, 2.2.4 a 2.2.5 se provedou od 1. října 2013. Bod 2.2.3 odst. 1 až 5 se použije od 1. července 2016.

                        2.2.2   Navýšení kapacity prostřednictvím režimu vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu

                              1.

                              Provozovatelé přepravních soustav navrhnou a po schválení národním regulačním orgánem zavedou pobídkový režim vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu, který umožní nabízet dodatečnou pevnou kapacitu. Před jeho zavedením národní regulační orgán konzultuje národní regulační orgány sousedních členských států a vezme v úvahu jejich stanoviska. Dodatečná kapacita se definuje jako pevná kapacita nabízená navíc k technické kapacitě propojovacího bodu vypočítané podle čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení.

                              2.

                              Režim vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu dává provozovatelům přepravních soustav motivaci k tomu, aby zpřístupnili dodatečnou kapacitu, a to s ohledem na technické podmínky, jako je tepelná hodnota, teplota a odhadovaná spotřeba příslušné soustavy vstupu/výstupu a kapacity sousedních sítí. Provozovatelé přepravních soustav uplatňují v souvislosti s přepočtem technické nebo dodatečné kapacity soustavy vstupu/výstupu dynamický přístup.

                              3.

                              Režim vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu vychází ze systému pobídek, který odráží rizika provozovatelů přepravních soustav spojená s nabídkou dodatečné kapacity. Režim je strukturován tak, že se o výnosy z prodeje dodatečné kapacity a náklady spojené se zpětným odkupem nebo opatřeními podle odstavce 6 dělí provozovatelé přepravních soustav a uživatelé sítě. Národní regulační orgány rozhodnou o rozdělení výnosů a nákladů mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě.

                              4.

                              Pro účely stanovení výnosů provozovatelů přepravní soustavy se technická kapacita, zejména přenechaná kapacita, jakož i případně kapacita vytvořená uplatňováním pevného mechanismu ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den i dlouhodobého mechanismu ztráty v případě nevyužití, považuje za přidělenou ještě před přidělením dodatečné kapacity.

                              5.

                              Při stanovení dodatečné kapacity bere provozovatel přepravní soustavy v úvahu statistické scénáře pravděpodobného množství fyzicky nevyužité kapacity v určitou dobu v propojovacích bodech. Rovněž bere v úvahu rizikový profil nabídky dodatečné kapacity, která nemá za následek nepřiměřenou povinnost zpětného odkupu. Režim vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu také počítá s pravděpodobností a náklady zpětného odkupu kapacity na trhu, což se odráží v množství dostupné dodatečné kapacity.

                              6.

                              Pokud je to nutné k zachování integrity soustavy, uplatní provozovatelé přepravních soustav tržní postup zpětného odkupu, v rámci něhož mohou kapacitu nabídnout uživatelé sítě. Uživatelé sítě jsou informováni o použitelném postupu zpětného odkupu. Uplatněním postupu zpětného odkupu nejsou dotčena použitelná mimořádná opatření.

                              7.

                              Provozovatelé přepravních soustav před uplatněním postupu zpětného odkupu ověří, zda mohou integritu soustavy nákladově efektivněji zachovat alternativní technická a obchodní opatření.

                              8.

                              Při navrhování režimu vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu předloží provozovatel přepravní soustavy národnímu regulačnímu orgánu veškeré příslušné údaje, odhady a modely, aby uvedený orgán mohl režim posoudit. Provozovatel přepravní soustavy podává národnímu regulačnímu orgánu pravidelně zprávu o fungování daného režimu a na jeho žádost předloží veškeré příslušné údaje. Národní regulační orgán může provozovatele přepravní soustavy požádat o přezkum režimu.

                        2.2.3   Pevný mechanismus ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den

                              1.

                              Národní regulační orgány uloží provozovatelům přepravních soustav povinnost uplatnit na uživatele sítě v propojovacích bodech, pokud jde o úpravu prvotní nominace, alespoň pravidla uvedená v odstavci 3, prokáže-li zpráva o sledování předkládaná každoročně agenturou podle bodu 2.2.1 odst. 2, že v propojovacích bodech během roku, k němuž se zpráva o sledování váže, v rámci postupů přidělování kapacity u produktů, které měly být využity v daném roce nebo v jednom ze dvou následujících roků, poptávka překročila nabídku ve výši rezervní ceny, pokud jsou použity aukce, a to

                                          a)

                                          nejméně u tří produktů s pevnou kapacitou na dobu jednoho měsíce nebo

                                          b)

                                          nejméně u dvou produktů s pevnou kapacitou na dobu jednoho čtvrtletí nebo

                                          c)

                                          nejméně u jednoho produktu s pevnou kapacitou na dobu nejméně jednoho roku, nebo

                                          d)

                                          pokud nebyl nabídnut žádný produkt s pevnou kapacitou na dobu nejméně jednoho měsíce.

                              2.

                              Prokáže-li každoročně předkládaná zpráva o sledování, že se situace popsaná v odstavci 1 v následujících třech letech například v důsledku navýšení dostupné kapacity fyzickým rozšířením sítě nebo ukončením dlouhodobých smluv pravděpodobně nezopakuje, mohou příslušné národní regulační orgány rozhodnout o ukončení používání pevného mechanismu ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den.

                              3.

                              Pevná renominace je povolena v rozmezí nejvýše 90 % a nejméně 10 % smluvní kapacity uživatele sítě v propojovacím bodě. Přesahuje-li však nominace 80 % smluvní kapacity, může se renominace navýšit o polovinu nenominovaného objemu. Nedosahuje-li nominace 20 % smluvní kapacity, může se renominace snížit o polovinu nominovaného objemu. Uplatněním tohoto odstavce nejsou dotčena použitelná mimořádná opatření.

                              4.

                              Původní držitel smluvní kapacity může renominovat omezenou část své smluvní pevné kapacity jako přerušitelnou.

                              5.

                              Odstavec 3 se nevztahuje na uživatele soustavy – osoby nebo podniky a podniky podléhající jejich kontrole podle článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které v předcházejícím roce držely méně než 10 % průměrné technické kapacity v propojovacím bodě.

                              6.

                              Národní regulační orgán provádí v propojovacích bodech, v nichž se uplatňuje pevný mechanismus ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den v souladu s odstavcem 3, hodnocení vztahu s režimem vytváření nadměrné poptávky a zpětného odkupu v souladu s bodem 2.2.2; v důsledku tohoto hodnocení se může národní regulační orgán rozhodnout neuplatnit v uvedených propojovacích bodech ustanovení bodu 2.2.2. Takové rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.

                              7.

                              Národní regulační orgán může rozhodnout o provádění pevného mechanismu ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den podle odstavce 3 v určitém propojovacím bodě. Před přijetím svého rozhodnutí národní regulační orgán konzultuje národní regulační orgány sousedních členských států. Při přijímání svého rozhodnutí národní regulační orgán bere v úvahu stanoviska národních regulačních orgánů sousedních členských států.

                        2.2.4   Přenechání smluvní kapacity

                  Provozovatelé přepravních soustav akceptují přenechání pevné smluvní kapacity uživatele sítě v propojovacím bodě s výjimkou produktů kapacity na dobu nejvýše jednoho dne. Práva a povinnosti plynoucí ze smlouvy o přidělené kapacitě náleží uživateli sítě až do okamžiku přidělení kapacity jinému uživateli provozovatelem přepravní soustavy a v rozsahu, v němž kapacita není jinému uživateli provozovatelem přepravní soustavy přidělena. Přenechaná kapacita se považuje za přidělenou jinému uživateli až po přidělení veškeré dostupné kapacity. Provozovatel přepravní soustavy neprodleně informuje uživatele sítě o přidělení jím přenechané kapacity jinému uživateli. Konkrétní podmínky pro přenechání kapacity, zejména pro případy, kdy svou kapacitu přenechá několik uživatelů soustavy, schvaluje národní regulační orgán.
                  2.2.5   Dlouhodobý mechanismus ztráty v případě nevyužití

                              1.

                              Národní regulační orgány uloží provozovatelům přepravních soustav, aby částečně nebo zcela odebrali systematicky nevyužívanou smluvní kapacitu uživateli sítě v bodě propojení, pokud uvedený uživatel neprodal ani za přiměřených podmínek nenabídl svou nevyužitou kapacitu a pokud ostatní uživatelé sítě žádají o pevnou kapacitu. Smluvní kapacita se považuje za systematicky nevyužívanou, zejména pokud

                                          a)

                                          uživatel sítě využívá v průměru méně než 80 % smluvní kapacity s účinnou dobou trvání smlouvy delší než jeden rok, a to jak od 1. dubna do 30. září, tak od 1. října do 31. března, bez řádného zdůvodnění nebo

                                          b)

                                          uživatel sítě systematicky nominuje téměř 100 % své smluvní kapacity a poté nominaci snižuje s cílem obejít pravidla stanovená v bodě 2.2.3 odst. 3.

                              2.

                              Uplatňování pevného mechanismu ztráty v případě nevyužití v režimu na následující den není důvodem pro neuplatňování odstavce 1.

                              3.

                              Odebrání kapacity povede k tomu, že uživatel sítě přijde částečně nebo zcela o smluvní kapacitu, a to na určitou dobu nebo po zbytek účinné doby trvání smlouvy. Uživateli soustavy náleží jeho práva a povinnosti plynoucí ze smlouvy o přidělení kapacity do doby, než provozovatel přepravní soustavy kapacitu nepřidělí jinému uživateli, a v rozsahu, v jakém kapacita není přidělena jinému uživateli.

                              4.

                              Provozovatelé přepravních soustav předkládají národním regulačním orgánům veškeré údaje nezbytné pro sledování rozsahu, v němž se využívá smluvní kapacita s účinnou dobou trvání smlouvy delší než jeden rok nebo v opakujících se čtvrtletích nejméně po dobu dvou let.“

                  2)

                  Bod 3.1.1 odst. 1 se mění takto:

                              a)

                              písmeno e) se nahrazuje tímto:

                                          „e)

                                          ve formátu ke stažení, který umožňuje kvantitativní analýzy, na němž se dohodli provozovatelé přepravních soustav s národními regulačními orgány na základě stanoviska k harmonizovanému formátu, které poskytne agentura;“;

                              b)

                              doplňuje se nové písmeno h), které zní:

                                          „h)

                                          veškeré údaje jsou od 1. října 2013 k dispozici na jedné centrální platformě platné pro celou Unii, vytvořené sítí ENTSOG podle zásad nákladové efektivity.“

                  3)

                  V bodě 3.3 odst. 1 se doplňují nová písmena h), i), j), k) a l), která zní:

                              „h)

                              výskyt neúspěšných, právně platných žádostí o produkty s pevnou kapacitou na dobu nejméně jednoho měsíce, včetně počtu a objemu neúspěšných žádostí, a

                              i)

                              v případě aukcí, kde a kdy byly produkty s pevnou kapacitou na dobu nejméně jednoho měsíce vydraženy za cenu vyšší, než je cena zásob;

                              j)

                              kde a kdy došlo k tomu, že nebyl v rámci běžného postupu přidělování kapacity nabídnut žádný produkt s pevnou kapacitou na dobu nejméně jednoho měsíce;

                              k)

                              celková kapacita vytvořená uplatněním postupů pro řízení překročení kapacity uvedených v bodech 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 a 2.2.5 podle jednotlivých uplatněných postupů pro řízení překročení kapacity;

                              l)

                              písmena h až k) se použijí od 1. října 2013.“


title: 2014/451/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 26. května 2014 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

text:
               12.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 205/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 26. května 2014
   o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

      (2014/451/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na článek 37 této smlouvy, ve spojení s čl. 218 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 10 odst. 4 rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1) mají být podrobnosti týkající se účasti třetích států na misi EUBAM Libya upraveny v dohodách uzavřených v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a podle potřeby v dalších technických ujednáních.

               (2)

               Poté, co Rada dne 17. března 2014 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (dále jen „dohoda“).

               (3)

               Dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) se schvaluje jménem Unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.
   Článek 3
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle čl. 9 odst. 1 dohody.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 26. května 2014.

            Za Radu

            předseda

         Ch. VASILAKOS

      (1)  Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15.


title: 2011/561/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl VII – Výbor regionů

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/101

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl VII – Výbor regionů
   (2011/561/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Výboru regionů orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o provedených interních auditech v roce 2009,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0139/2011),

               1.

               uděluje absolutorium generálnímu tajemníkovi Výboru regionů za plnění rozpočtu Výboru regionů na rozpočtový rok 2009;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

      (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 308, 12.11 2010, s. 129.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/102

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl VII – Výbor regionů
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   s ohledem na výroční zprávu Výboru regionů orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o provedených interních auditech v roce 2009,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0139/2011),

               1.

               konstatuje, že v roce 2009 měl Výbor regionů k dispozici prostředky na závazky v celkové výši 88 000 000 EUR (93 000 000 EUR v roce 2008), přičemž míra jejich využití byla 98,37 %, což je více než průměrná míra využití ostatních orgánů a institucí (97,69 %);

               2.

               poukazuje na to, že Účetní dvůr ve své výroční zprávě uvedl, že pokud jde o Výbor regionů, nevzešly z auditu žádné závažné připomínky;

               3.

               konstatuje, že Výbor regionů získal v roce 2009 deset nových pracovních míst (a čtyři další v roce 2010), vítá zavedení pohyblivé pracovní doby, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2011; připomíná snahu Výboru regionů o zavedení možnosti práce z domova; dále bere na vědomí významné navýšení rozpočtu Výboru regionů na odborné vzdělávání (o 12 % ve srovnání s rokem 2008) a zvýšení počtu vzdělávacích kurzů s důrazem zejména na cílenější kurzy zaměřené na prohloubení znalostí v konkrétní oblasti;

               4.

               s uspokojením bere na vědomí, že Výbor regionů aktualizoval v roce 2009 svůj analytický nástroj pro monitorování rozpočtu („BudgetWatch“), který poskytuje souhrnnější informace o rozpočtu Výboru regionů a usnadňuje využívání jeho rozpočtových zdrojů a zjišťování oblastí, které vyžadují pozornost vedení;

               5.

               s uspokojením bere na vědomí, že podle připomínek Výboru regionů v reakci na usnesení Parlamentu ze dne 5. května 2010 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2008 (6), je dohoda o správní spolupráci mezi Výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem na období 2008–2014 uplatňována v dostatečné míře, a konstatuje, že v současnosti nebyla zjištěna žádná potřeba zlepšit její praktické aspekty a že výbory si jsou vědomy toho, že je třeba udržovat vysokou míru harmonizace, což je zajištěno řídící strukturou dohody o správní spolupráci; vyzývá Výbor regionů a Evropský hospodářský výbor, aby sdělily, zda rozdělení služeb vyplývající z dohody nemělo dopad na rozpočet, a aby orgánu příslušnému pro udělení absolutoria podaly zprávu o výsledcích přezkumu této dohody v polovině období, který má proběhnout v roce 2011;

               6.

               bere na vědomí úsilí v oblasti interinstitucionální spolupráce a zejména probíhající zavádění systému řízení lidských zdrojů „Sysper2“ a související přípravné činnosti;

               7.

               konstatuje, že útvar interního auditu provedl audity přiměřenosti systémů rozpočtového plánování (jež byly dokončeny v roce 2009) a kontrolu adekvátnosti stanovování nároků, stejně jako kontrolu využívání výdajů na služební cesty, studie a odborné poradenství a následnou kontrolu týkající se uplatňování vnitřních kontrolních norem a přiměřenosti finančních okruhů; konstatuje, že ve druhém případě jakkoli šlo o následnou kontrolu, ukázala relativně nízký ukazatel výsledků (tj. počet doporučení provedených v průběhu následujících 12 měsíců); dále konstatuje, že plánovaná studie zaměřená na kvalitu fungování útvaru interního auditu se neuskutečnila;

               8.

               znovu potvrzuje svůj postoj, že v zájmu transparentnosti by měla být prohlášení o finančních zájmech členů všech institucí Unie přístupná na internetu prostřednictvím veřejného registru; připomíná Výboru regionů svůj požadavek, aby členové Výboru regionů zveřejňovali své finanční zájmy a poskytovali příslušné informace o relevantních profesních činnostech a placených funkcích nebo činnostech; s uspokojením bere na vědomí reakci Výboru regionů v této věci, zejména dopis předsedy Výboru regionů ze dne 11. února 2011; žádá Výbor regionů, aby se touto otázkou zabýval ve své výroční zprávě o činnosti;

               9.

               oceňuje dlouhodobě vysokou kvalitu výročních zpráv o činnosti Výboru regionů a vítá začlenění oddílu týkajícího se kroků navazujících na předchozí rozhodnutí Parlamentu o udělení absolutoria.

               10.

               vyzývá Výbor regionů, aby během roku 2011 provedl jako naléhavý krok komplexní přezkoumání výdajů ve všech oblastech činnosti, aby zajistil, aby veškeré výdaje přinášely efektivní výsledky, a aby zjistil, kde je možné ušetřit, což by zmírnilo tlak na rozpočet v současném období úsporných opatření.

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

      (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 98.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1933 ze dne 23. října 2017, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi

text:
               24.10.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 273/9

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/1933
   ze dne 23. října 2017,
   kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 1. října 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 (1) o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi.

               (2)

               Na základě přezkumu rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do 31. října 2018.

               (3)

               Rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 6 rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

      „Použije se do dne 31. října 2018.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 23. října 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         K. IVA

      (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1763 ze dne 1. října 2015 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi (Úř. věst. L 257, 2.10.2015, s. 37).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/434 ze dne 13. února 2017 o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islámskou republikou Afghánistán na straně druhé

text:
               14.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 67/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/434
   ze dne 13. února 2017
   o podpisu jménem Unie a prozatímním provádění Dohody o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islámskou republikou Afghánistán na straně druhé
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na společný návrh Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V listopadu 2011 zmocnila Rada Komisi a vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku k zahájení jednání o dohodě o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje s Islámskou republikou Afghánistán (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Jednání o dohodě byla úspěšná a dohoda byla dne 2. července 2015 v Kábulu parafována.

               (3)

               Prozatímní provádění dohody před jejím vstupem v platnost upravuje článek 59 dohody.

               (4)

               Dohoda by měla být podepsána jménem Unie a některá její ustanovení by měla být prováděna prozatímně do dokončení postupů nezbytných k jejímu uzavření.

               (5)

               Podpisem dohody jménem Unie a prozatímním prováděním částí dohody mezi Unií a Islámskou republikou Afghánistán není dotčeno rozdělení pravomocí mezi Unii a její členské státy v souladu se Smlouvami,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Podpis Dohody o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islámskou republikou Afghánistán na straně druhé jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.
   2.   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 3
   1.   V souladu s článkem 59 dohody a s výhradou oznámení podle uvedeného článku se do vstupu dohody mezi Unií a Islámskou republikou Afghánistán v platnost prozatímně provádějí tyto části dohody, avšak pouze v rozsahu, v jakém se týkají záležitostí spadajících do pravomoci Unie, včetně záležitostí spadajících do pravomoci Unie vymezovat a provádět společnou zahraniční a bezpečnostní politiku:

               a)

               článek 2 (Obecné zásady);

               b)

               článek 3 (Politický dialog);

               c)

               článek 4 (Lidská práva);

               d)

               článek 5 (Rovnost žen a mužů);

               e)

               hlava III (Rozvojová spolupráce);

               f)

               hlava IV (Spolupráce v oblasti obchodu a investic);

               g)

               článek 28 (Spolupráce v oblasti migrace);

               h)

               hlava VII (Regionální spolupráce);

               i)

               hlava VIII (Institucionální rámec) v rozsahu, v jakém jsou její ustanovení omezena na účel zajišťovat prozatímní provádění dohody;

               j)

               hlava IX (Závěrečná ustanovení) v rozsahu, v jakém jsou její ustanovení omezena na účel zajišťovat prozatímní provádění dohody.

         2.   Den, od kterého budou části dohody uvedené v odstavci 1 prozatímně prováděny, zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí.

      V Bruselu dne 13. února 2017.

            Za Radu

            předseda

         L. GRECH


title: 2010/809/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. prosince 2010 o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/014 SI/Mura, Slovinsko)

text:
               28.12.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 342/21

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
   ze dne 15. prosince 2010
   o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/014 SI/Mura, Slovinsko)
   (2010/809/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 této dohody,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory propuštěným pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na pracovní trh.

               (2)

               Působnost EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby zahrnovala podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize.

               (3)

               Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v mezích ročního stropu 500 milionů EUR.

               (4)

               Slovinsko předložilo dne 28. dubna 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v podniku Mura a doplnilo ji o dodatečné informace dne 24. června 2010. Tato žádost splňuje požadavky pro stanovení výše finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit částku 2 247 940 EUR.

               (5)

               V souvislosti s uvedenou žádostí Slovinska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Fondu EU pro přizpůsobení se globalizaci uvolní celkem 2 247 940 EUR v prostředcích na závazky a na platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předseda

         O. CHASTEL

      (1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.


title: Rozhodnutí Výkonného Výboru ze dne 21. dubna 1998 o C. SIS s 15/18 přípojkami (SCH/Com-ex (98) 11)

text:
Důležité právní upozornění

|

41998D0011

Úřední věstník L 239 , 22/09/2000 S. 0452 - 0452

		Rozhodnutí Výkonného Výboruze dne 21. dubna 1998o C. SIS s 15/18 přípojkami(SCH/Com-ex (98) 11)VÝKONNÝ VÝBOR,s ohledem na článek 132 prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě,s ohledem na čl. 92 odst. 3 uvedené úmluvy,s ohledem na rozhodnutí výkonného výboru o obnovení a rozšíření C. SIS (SCH/Com-ex (97) 24),s ohledem na stanoviska technických skupin schválená ústřední skupinou na jejím zasedání dne 30. března 1998,ROZHODL TAKTO:Obnovený C. SIS bude mít 18 přípojek:15 přípojek pro signatářské státy a 3 záložní technické přípojky.V Bruselu dne 21. dubna 1998.PředsedaJ. Vande Lanotte--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1600 ze dne 28. dubna 2016 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu společného podniku ENIAC na rozpočtový rok 2014

text:
               14.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 246/432

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2016/1600
   ze dne 28. dubna 2016
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu společného podniku ENIAC na rozpočtový rok 2014
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku společného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2014,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky společného podniku ENIAC za období od 1. ledna do 26. června 2014, spolu s odpovědí společného podniku (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2014 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2016 o udělení absolutoria společnému podniku za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014 (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 209 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 72/2008 ze dne 20. prosince 2007 o založení společného podniku ENIAC (4),

               —

               s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 561/2014 ze dne 6. května 2014 o založení společného podniku ECSEL (5), a zejména na čl. 1 odst. 2 a článek 12 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 ze dne 30. září 2013 o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedené v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7),

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0113/2016),

               1.

               odkládá rozhodnutí o udělení absolutoria výkonnému řediteli společného podniku ECSEL za plnění rozpočtu společného podniku ENIAC na rozpočtový rok 2014;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli společného podniku ECSEL, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 422, 17.12.2015, s. 25.

      (2)  Úř. věst. C 422, 17.12.2015, s. 26.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 30, 4.2.2008, s. 21.

      (5)  Úř. věst. L 169, 7.6.2014, s. 152.

      (6)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (7)  Úř. věst. L 38, 7.2.2014, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady 2012/422/SZBP ze dne 23. července 2012 na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě

text:
               24.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 196/67

         ROZHODNUTÍ RADY 2012/422/SZBP
   ze dne 23. července 2012
   na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Unie aktivně provádí strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení ze dne 12. prosince 2003 a opatření uvedená v kapitole III zmíněné strategie, jako je efektivnější mnohostrannost a podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí.

               (2)

               Unie usiluje o systém mnohostranných smluv, který by poskytoval právní a normativní základ pro veškeré úsilí o nešíření zbraní hromadného ničení. Cílem politiky Unie je zasazovat se o provádění a všeobecnou platnost stávajících norem v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení. Unie napomáhá třetím zemím v plnění jejich závazků v rámci mnohostranných úmluv a režimů.

               (3)

               Společné prohlášení pařížské vrcholné schůzky pro Středomoří ze dne 13. července 2008 o zřízení Unie pro Středomoří znovu zdůraznilo společnou snahu o dosažení míru i regionální bezpečnosti v souladu s barcelonským prohlášením, které přijala evropsko-středomořská konference konaná ve dnech 27. a 28, listopadu 1995 a jež mimo jiné podporuje regionální bezpečnost tím, že se zasazuje o nešíření jaderných, chemických a biologických zbraní, a to přijetím a dodržováním mezinárodních i regionálních režimů nešíření zbraní hromadného ničení a dohod o kontrole zbrojení a odzbrojení, jako jsou Smlouva o nešíření jaderných zbraní, Úmluva o chemických zbraních, Úmluva o biologických a toxinových zbraních a Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek, nebo regionálních ujednání týkajících se například zón bez jaderných zbraní, včetně odpovídajících systémů kontroly, jakož i tím, že zúčastněné strany budou v dobré víře plnit své závazky podle úmluv o kontrole zbrojení, odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení.

               (4)

               Strany Unie pro Středomoří se zasadí o to, aby na Blízkém východě byla vytvořena vzájemně a účinně ověřitelná zóna bez jaderných, chemických a biologických zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Strany dále zváží praktická opatření, jejichž cílem by bylo mimo jiné zabránit šíření jaderných, chemických a biologických zbraní, jakož i nadměrnému hromadění konvenčních zbraní.

               (5)

               Evropská unie uspořádala v Paříži ve dnech 19. a 20. června 2008 seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, na kterém se setkali zástupci států tohoto regionu a členských států Unie, jakož i akademičtí pracovníci a zástupci agentur pro jadernou energii jednotlivých států. Účastníci vybídli Unii, aby podporovala další jednání na různých fórech a aby postupně přecházela k formálnějšímu uspořádání, které by zahrnovalo jednání mezi vládními úředníky na základě barcelonského procesu na zeměpisně širším základě.

               (6)

               Hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 vyzdvihla význam procesu vedoucího k úplnému provedení rezoluce z roku 1995 o Blízkém východě (dále jen „rezoluce z roku 1995“). V zájmu tohoto procesu byly na konferenci potvrzeny praktické kroky, mimo jiné zvážení všech nabídek na podporu provádění rezoluce z roku 1995, včetně nabídky Unie uspořádat seminář navazující na seminář konaný v červnu roku 2008.

               (7)

               Hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 dále uznala významnou úlohu, již v rámci provádění rezoluce z roku 1995 plní občanská společnost, a podpořila veškeré úsilí v tomto ohledu.

               (8)

               Unie uspořádala ve dnech 6. a 7. července 2011 v Bruselu seminář na podporu budování důvěry a procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, na němž se setkali vysocí představitelé států tohoto regionu, tří států, které jsou depozitáři Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, členských států Unie a dalších zainteresovaných států, jakož i akademičtí pracovníci a oficiální zástupci hlavních regionálních a mezinárodních organizací. Účastníci Unii naléhavě vyzvali, aby nadále usnadňovala proces směřující k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení na Blízkém východě, mimo jiné prostřednictvím dalších podobných iniciativ realizovaných před konferencí, kterou má v roce 2012 svolat generální tajemník OSN a předkladatelé rezoluce z roku 1995.

               (9)

               Generální tajemník Organizace spojených národů a vlády Ruské federace, Spojeného království a Spojených států jakožto předkladatelé rezoluce z roku 1995 týkající se nešíření jaderných zbraní na Blízkém východě a státy, které jsou depozitáři uvedené smlouvy, po konzultaci se státy tohoto regionu jmenovali dne 14. října 2011 zprostředkovatelem státního podtajemníka Jaakka Laajavu a určili Finsko jako hostitelskou vládu pro uspořádání konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě.

               (10)

               Od listopadu roku 2011 Unie úzce spolupracuje se zprostředkovatelem a jeho týmem s cílem dále podpořit proces zaměřený na vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   K zajištění návaznosti na seminář pořádaný na podporu budování důvěry a procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, který se konal v roce 2011, podpoří Unie činnosti směřující k dosažení těchto cílů:

               a)

               podporovat činnost zprostředkovatele konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě plánované na rok 2012;

               b)

               zvyšovat viditelnost Unie jako globálního a regionálního aktéra v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení;

               c)

               podporovat regionální dialog v politické oblasti a v oblasti související s bezpečností v rámci občanské společnosti a vlád, a zejména mezi odborníky, úředníky a akademickými pracovníky;

               d)

               určit konkrétní opatření na budování důvěry, jež by mohla představovat praktické kroky směřující k budoucímu vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě;

               e)

               podporovat jednání o všeobecné platnosti a provádění příslušných mezinárodních smluv a dalších nástrojů pro předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů;

               f)

               jednat o otázkách týkajících se mírového využití jaderné energie a mezinárodní i regionální spolupráce v tomto ohledu.

         2.   V této souvislosti se projekty podporované Unií vztahují na tyto konkrétní činnosti:

               a)

               poskytnutí prostředků na uspořádání akce, která by navazovala na semináře Unie konané v letech 2008 a 2011 a která by se uskutečnila v podobě semináře pořádaného v rámci neoficiálního procesu (tzv. „track 2“) před konferencí plánovanou na rok 2012;

               b)

               poskytnutí prostředků na vypracování podkladových dokumentů zaměřených na témata, jimž bude navazující seminář věnován;

               c)

               poskytnutí prostředků na vytvoření samostatné stránky na internetových stránkách konsorcia EU pro nešíření zbraní hromadného ničení (dále jen „konsorcium“) sdružujícího analytická střediska;

               d)

               poskytnutí prostředků umožňujících, aby se nevládní odborníci z Unie mohli v případě potřeby a v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) účastnit příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativ, jako je například ammánský rámec.

         Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
   Článek 2
   1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
   2.   Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje konsorcium, které plní tento úkol pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s konsorciem nezbytná ujednání.
   Článek 3
   1.   Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 352 000 EUR.
   2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
   3.   Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s konsorciem finanční dohodu. Uvedená dohoda stanoví, že konsorcium zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
   4.   Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody.
   Článek 4
   1.   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných konsorciem. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
   2.   Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
   Článek 5
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   2.   Použitelnost tohoto rozhodnutí končí osmnáct měsíců po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude uzavřena finanční dohoda.

      V Bruselu dne 23. července 2012.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      PŘÍLOHA

         Projekty na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě

      1.   CÍLE
      V barcelonském prohlášení, které přijala evropsko-středomořská konference konaná ve dnech 27. a 28. listopadu 1995, se Unie se svými středomořskými partnery dohodla, že se zasadí o zřízení účinně ověřitelné zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě. Společné prohlášení pařížské vrcholné schůzky věnované oblasti Středomoří z roku 2008 potvrdilo, že Unie je připravena zvážit a provádět praktické kroky umožňující přípravu dostatečných základů pro plné provádění rezoluce z roku 1995 týkající se Blízkého východu, která byla přijata v rámci hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (dále jen „rezoluce z roku 1995“), a vytvoření takové zóny. Tyto praktické kroky byly poprvé posouzeny na semináři EU o bezpečnosti, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení na Blízkém východě, který se konal v červnu roku 2008 v Paříži, a byly následně určeny na semináři EU pořádaném na podporu budování důvěry a procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, který se konal v červenci roku 2011 v Bruselu.
      Unie se domnívá, že praktickými kroky by se mělo mimo jiné prosazovat všeobecné přijetí a dodržování veškerých mnohostranných dohod a nástrojů v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení, kontrol zbraní a odzbrojení, jako jsou Smlouva o nešíření jaderných zbraní, Úmluva o chemických zbraních, Úmluva o biologických a toxinových zbraních, Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek a Haagský kodex chování proti šíření balistických raket, jakož i dohody MAAE o komplexních zárukách a dodatkový protokol. Dalším klíčovým krokem by v tomto kontextu bylo zahájení jednání o Smlouvě o zákazu výroby štěpných materiálů. Tyto kroky by mohly představovat důležité opatření pro budování důvěry v regionu s cílem vytvořit ověřitelnou zónu beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů.
      Unie si přeje, aby v otázkách týkajících se vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení pokračoval mezi příslušnými partnery Unie pro Středomoří a všemi dalšími zeměmi Blízkého východu politický a bezpečnostně orientovaný dialog a aby se zvýšila jeho intenzita. Evropská unie je přesvědčena, že vypracování a provádění konkrétních opatření na budování důvěry by mohlo proces směřující k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení usnadnit.
      V souvislosti se vzrůstajícím zájmem o rozvoj mírového využití jaderné energie v tomto regionu je třeba rovněž vyvinout úsilí pro zajištění toho, aby rozvoj mírového využití probíhal v souladu s nejvyššími normami v oblasti bezpečnosti a nešíření zbraní hromadného ničení. Unie i nadále podporuje rozhodnutí a rezoluce o Blízkém východě přijaté na konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané v roce 1995, jejímž úkolem bylo vyhodnotit smlouvu a posoudit otázku jejího prodloužení, jakož i závěrečné dokumenty hodnotících konferencí stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konaných v letech 2000 a 2010. Na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané v roce 2010 bylo potvrzeno několik praktických kroků, mezi něž patří mimo jiné svolání konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní jaderného ničení na Blízkém východě, která je plánována na rok 2012, a zvážení všech nabídek na podporu provádění rezoluce z roku 1995.
      Vzhledem k úspěchu semináře EU konaného v červenci roku 2011 je Unie přesvědčena, že k plnění těchto cílů by bylo možné přispět prostřednictvím dalšího semináře na podporu konference plánované na rok 2012.
      Unie si přeje výše uvedené cíle podpořit, a to prostřednictvím:

                  —

                  uspořádání navazujícího semináře, který by se uskutečnil před konferencí plánovanou na rok 2012;

                  —

                  poskytnutí prostředků na vypracování podkladových dokumentů, jejichž přípravou by byli pověřeni odborníci z daného regionu a z dalších zemí, s cílem podpořit navazující seminář;

                  —

                  poskytnutí prostředků na vytvoření samostatné stránky na internetových stránkách konsorcia (www.non-proliferation.eu);

                  —

                  poskytnutí prostředků umožňujících, aby se nevládní odborníci z Unie mohli v případě potřeby a v úzké koordinaci s ESVČ účastnit příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativ, jako je například ammánský rámec.

            2.   POPIS PROJEKTŮ
      2.1.   Projekt 1: Seminář na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě, který bude uspořádán před konferencí plánovanou na rok 2012

      2.1.1.   Účel projektu

                  a)

                  navázat na seminář EU na podporu procesu zaměřeného na vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, který se konal ve dnech 6. a 7. července 2011 v Bruselu, prostřednictvím akce v podobě všeobecného neoficiálního zasedání, které by se konalo před konferencí plánovanou na rok 2012;

                  b)

                  projednat otázky týkající se regionální bezpečnosti na Blízkém východě, včetně šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, jakož i otázky týkající se konvenčních zbraní;

                  c)

                  posoudit možná opatření na budování důvěry, jež by usnadnila proces směřující k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě;

                  d)

                  projednat možnosti dosažení všeobecné platnosti mezinárodních smluv o nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení i dalších nástrojů, jakož i možnosti jejich provádění;

                  e)

                  zvážit možnosti budoucích činností spolupráce a související pomoci v oblasti mírového využití jaderné energie.

            2.1.2.   Očekávané výsledky projektu

                  a)

                  Bude poskytnuta podpora zprostředkovateli konference o vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě plánované na rok 2012 v rámci přípravy a organizace této akce;

                  b)

                  bude prohlouben dialog a budována důvěra občanské společnosti i jednotlivých vlád v zájmu dosažení dalšího pokroku v oblasti podpory procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě;

                  c)

                  bude posíleno oboustranné vnímání otázek týkajících se regionální oblasti bezpečnosti na Blízkém východě, včetně šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, jakož i otázek týkajících se konvenčních zbraní;

                  d)

                  bude zvýšena informovanost, znalosti a porozumění v oblasti praktických kroků nutných pro to, aby na Blízkém východě mohla být zřízena zóna beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů;

                  e)

                  bude podpořeno úsilí o dosažení všeobecné platnosti mezinárodních smluv o nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení i dalších nástrojů, jakož i o jejich provádění;

                  f)

                  bude usnadněna mezinárodní a regionální spolupráce o mírovém využití jaderné energie v souladu s nejlepšími standardy v oblasti jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a nešíření zbraní hromadného ničení.

            2.1.3.   Popis projektu

      V projektu je stanoveno uspořádání jednoho dvoudenního semináře, který by se měl pokud možno uskutečnit v Bruselu nebo na Blízkém východě. Mezi účastníky budou zástupci příslušných orgánů Unie, členských států, všech zemí Blízkého východu, států vlastnících jaderné zbraně, příslušných mezinárodních organizací a akademičtí pracovníci. Semináře se má zúčastnit přibližně 150 osob.
      Jednání povedou akademičtí pracovníci. S ohledem na citlivost témat, jež mají být náplní semináře, budou jednání probíhat v souladu s pravidlem Chatham House, aby byla umožněna neformálnější a otevřenější diskuse bez určení zdroje informací obdržených na zasedání.
      Přizvaným účastníkům a řečníkům (akademickým pracovníkům a úředníkům ze třetích zemí) budou uhrazeny jejich náklady: cestovní výdaje, náklady na ubytování a denní diety. Rozhodnutí Rady poskytuje rovněž finanční prostředky na úhradu všech dalších nákladů, včetně nákladů na konferenční prostory, vybavení, obědy, večeře a přestávky na občerstvení. Pracovním jazykem semináře bude angličtina.
      Účastníky na seminář pozve a pořad jednání konference vypracuje konsorcium po podrobné konzultaci se zástupcem vysokého představitele a členskými státy.
      Konsorcium vypracuje ze zasedání zprávu, jež bude zaslána zástupci vysokého představitele a zprostředkovateli. Tuto zprávu bude možno poskytnout příslušným orgánům Unie, všem zemím Blízkého východu, dalším zainteresovaným zemím a příslušným mezinárodním organizacím.
      2.2.   Projekt 2: Podkladové dokumenty

      2.2.1.   Účel projektu

                  a)

                  Vytvořit až dvacet podkladových dokumentů k tématům semináře na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě;

                  b)

                  vytvořit nástroje umožňující porozumění otázkám týkajícím se regionální oblasti bezpečnosti, včetně šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, jakož i otázek týkajících se konvenčních zbraní;

                  c)

                  určit možná opatření na budování důvěry, jež by mohla představovat praktické kroky směřující k budoucímu vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě;

                  d)

                  určit způsoby dosažení dalšího pokroku v otázce všeobecné platnosti mezinárodních smluv o nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení i dalších nástrojů, jakož i v otázce jejich provádění;

                  e)

                  určit možnosti budoucí spolupráce v oblasti mírového využití jaderné energie, a to s ohledem na energetické politiky a potřeby jednotlivých zemí.

            2.2.2.   Očekávané výsledky projektu

                  a)

                  Budou poskytnuty myšlenky a návrhy pro účely semináře na podporu procesu budování důvěry vedoucího k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě a přispěje se k cílenému a strukturovanému jednání o všech relevantních otázkách;

                  b)

                  budou zvýšeny informovanost, znalosti a porozumění občanské společností a jednotlivých vlád v otázkách týkajících se vytvoření zóny bez zbraní hromadného ničení a jejich nosičů a regionální bezpečnosti na Blízkém východě;

                  c)

                  vládám a mezinárodním organizacím budou předloženy politické nebo operačně politické alternativy, jež usnadní proces směřující k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů a regionální bezpečnosti na Blízkém východě;

            2.2.3.   Popis projektu

      V rámci projektu bude vypracováno až dvacet podkladových dokumentů, každý v rozsahu pěti až deseti stránek. Podkladové dokumenty budou vypracovány nebo zadány k vypracování konsorciem a nemusí vyjadřovat stanoviska orgánů Unie a členských států. Konsorcium organizačně zajistí vyhlášení výzvy k vypracování dokumentů, jejímž cílem bude podpořit účast odborníků z tohoto regionu.
      Podkladové dokumenty se budou týkat témat semináře na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě. V každém dokumentu budou nastíněny politické nebo operačně politické alternativy.
      Podkladové dokumenty budou poskytnuty účastníkům semináře, příslušným orgánům Unie, členským státům, všem zemím Blízkého východu, dalším zainteresovaným zemím a příslušným mezinárodním organizacím. Podkladové dokumenty by mohly být zveřejněny na internetových stránkách konsorcia.
      Po proběhnutí semináře by podkladové dokumenty mohly být vydány jako jednosvazková publikace.
      2.3   Projekt 3: Vytvoření samostatné stránky na internetových stránkách konsorcia

      2.3.1.   Účel projektu

                  a)

                  Podnítit diskusi a interakci mezi vládními úředníky a občanskou společností, nevládními organizacemi a akademickou obcí;

                  b)

                  vytvořit samostatnou stránku, na které se budou moci analytická střediska v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení podělit o své nezávislé názory a analýzu týkající se témat semináře.

            2.3.2.   Očekávané výsledky projektu

      Bude usnadněna výměna názorů a zvýší se příspěvek občanské společnosti, nevládních organizací a akademické obce k procesu vytváření zóny beze zbraní hromadného ničení na Blízkém východě.
      2.3.3.   Popis projektu

      Na základě projektu má být v rámci internetových stránek konsorcia vytvořena samostatná stránka věnovaná tomuto setkání. Na této samostatné stránce bude možné bezplatně stahovat všechny relevantní dokumenty, včetně dokumentů vypracovaných a zveřejněných pro účely semináře a dokumentů vypracovaných nezávislými analytickými středisky, která budou mít zájem podělit se o výsledky svého výzkumu týkajícího se témat semináře.
      2.4   Projekt 4: Účast nevládních odborníků z Unie na příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativách, jako je například ammánský rámec, zajištěná v případě potřeby a v úzké koordinaci s ESVČ. Financování příslušné tematické iniciativy ad hoc

      2.4.1.   Účel projektu

      Zajistit náležitou účast a plné zastoupení odborníků z Unie, mimo jiné prostřednictvím financování tematických iniciativ, na příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativách, které již byly zahájeny na mezinárodní či regionální úrovni (ammánský rámec) nebo v brzké budoucnosti budou zahájeny, s cílem napomoci procesu směřujícímu k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení na Blízkém východě.
      2.4.2.   Očekávané výsledky projektu

      Shromáždit informace a tematické publikace, udržovat užitečnou síť a pozitivně ovlivňovat celkový proces směřující k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení na Blízkém východě.
      2.4.3.   Popis projektu

      Podporovat účast nevládních odborníků z Unie v případech, kdy se úředníci Unie neúčastní příslušných oficiálních, nevládních a neoficiálních iniciativ uskutečňovaných na mezinárodní nebo regionální úrovni.
      3.   TRVÁNÍ
      Celková odhadovaná délka provádění projektů je osmnáct měsíců.
      4.   PŘÍJEMCI
      Příjemci tohoto projektu jsou:

                  a)

                  země Blízkého východu;

                  b)

                  další zainteresované země;

                  c)

                  příslušné mezinárodní organizace;

                  d)

                  občanská společnost.

            5.   PROCEDURÁLNÍ ASPEKTY, KOORDINACE A ŘÍDÍCÍ VÝBOR
      Řídící výbor se bude skládat ze zástupců vysokého představitele a zástupců prováděcího subjektu každého konkrétního projektu. Řídící výbor podrobuje provádění rozhodnutí Rady pravidelnému přezkumu nejméně jednou za šest měsíců, a to i za použití prostředků elektronické komunikace.
      6.   PROVÁDĚCÍ SUBJEKTY
      Technickým prováděním rozhodnutí Rady bude pověřeno konsorcium.
      Konsorcium plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Při výkonu svých činností bude konsorcium dle potřeby spolupracovat s vysokým představitelem, s členskými státy, s dalšími zúčastněnými státy a mezinárodními organizacemi.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/340 ze dne 14. prosince 2016 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Německu

text:
               28.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 50/49

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/340
   ze dne 14. prosince 2016
   o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Německu
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 11 této dohody,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.

               (2)

               Výše fondu nesmí přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3).

               (3)

               Dne 19. srpna 2016 Německo předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s řadou velmi intenzivních, krátkých záplav, které postihly region Dolní Bavorsko (Niederbayern) v květnu a červnu 2016.

               (4)

               Žádost Německa splňuje požadavky pro poskytnutí finanční pomoci z fondu, jak je stanoveno v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               (5)

               Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Německu.

               (6)

               Aby byly prostředky z fondu uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2016 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje částka 31 475 125 EUR ve prospěch Německa ve formě prostředků na závazky a platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 14. prosince 2016.

      Ve Štrasburku dne14. prosince 2016.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         I. KORČOK

      (1)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

      (2)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


Důležité právní upozornění

|

52007BP0125(02)

2. Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005 (C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))

Úřední věstník 074 E , 20/03/2008 S. 0257 - 0258

		2.Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005 (C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))Evropský parlament,- s ohledem na roční účetní závěrku Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005 [1],- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi úřadu [2],- s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [3], a zejména na článek 185 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [4], a zejména na článek 44 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [5], a zejména na článek 94 tohoto nařízení,- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0112/2007),1. konstatuje, že roční účetní závěrka Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtové roky 2004 a 2005 má tuto podobu:Pozn.: Změny v celkových částkách jsou způsobeny zaokrouhlením.Zdroj: Údaje poskytnuté úřadem. Tato tabulka shrnuje údaje poskytnuté úřadem v jeho vlastní výroční účetní závěrce.(v tis. EUR) |Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2005 || 2005 | 2004 |Provozní příjmy | 27405 | 20591 |Celkové provozní příjmy | 27405 | 20591 |Administrativní výdaje | | |Výdaje na zaměstnance | -13012 | -7564 |Výdaje na nemovitosti a související výdaje | -3627 | -4192 |Další výdaje (včetně výdajů na konsolidované subjekty ES) | -2205 | -1263 |Odpisy a snížení hodnoty konsolidovaných subjektů | -603 | -333 |Provozní náklady (včetně výdajů na konsolidované subjekty ES) | -8413 | -6431 |Celkové provozní náklady | -27674 | -19783 |Provozní zisk / (ztráta) | -761 | 808 |Příjmy z finančních operací | - | 0 |Výdaje na finanční operace | -7 | -7 |Zisk / (ztráta) z finančních operací | -7 | -6 |Stávající zisk / (ztráta) | -768 | 802 |Výjimečné příjmy | | |Výjimečné výdaje | - | -27 |Výjimečný zisk / (ztráta) | - | -27 |Výsledek za daný rozpočtový rok | -768 | 775 |2. schvaluje uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005;3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).[1] Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 22.[2] Úř. věst. C 312, 19.12. 2006, s. 42.[3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).[5] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------