                  6.7.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 238/146

            P8_TA(2016)0484
      Celková revize jednacího řádu Evropského parlamentu
      Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne. 13. prosince 2016 o celkové revizi jednacího řádu Evropského parlamentu (2016/2114(REG)) (*1)

      (2018/C 238/19)

         Evropský parlament,

                  —

                  s ohledem na články 226 a 227 jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro právní záležitosti (A8-0344/2016),

                  1.

                  rozhoduje o změně jednacího řádu, jak je uvedeno níže;

                  2.

                  zdůrazňuje, že tyto změny jednacího řádu řádně zohledňují ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (1);

                  3.

                  žádá generálního tajemníka, aby přijal nezbytná opatření k tomu, aby byly IT systémy Parlamentu přizpůsobeny novému znění jednacího řádu a aby vznikly vhodné elektronické nástroje, které mimo jiné umožní sledovat otázky k písemnému zodpovězení položené ostatním orgánům Unie;

                  4.

                  rozhodl se zrušit čl. 106 odst. 4 jednacího řádu, jakmile bude regulativní postup s kontrolou odstraněn z veškerých stávajících právních předpisů, a žádá příslušné útvary, aby v mezidobí přidaly k tomuto článku poznámku upozorňující na jeho budoucí zrušení;

                  5.

                  vyzývá Konferenci předsedů, aby přezkoumala kodex chování pro jednání v rámci řádného legislativního postupu s cílem uvést jej do souladu s články 73 až 73d přijatými tímto rozhodnutím;

                  6.

                  upozorňuje na to, že je třeba nově uspořádat přílohy jednacího řádu tak, aby obsahovaly pouze text se stejnou právní hodnotou a se stejnou procedurální většinou jako vlastní jednací řád a přílohu VI, která je tvořena prováděcími opatřeními k jednacímu řádu, ačkoli vyžaduje odlišný postup a odlišnou většinu pro své přijetí; požaduje, aby byly veškeré stávající přílohy a případný další text, který by mohl mít význam pro práci poslanců, seskupeny do kompendia, které bude přiloženo k jednacímu řádu;

                  7.

                  poukazuje na to, že tyto změny jednacího řádu vstoupí v platnost prvním dnem dílčího zasedání, které následuje po jejich přijetí, s výjimkou:

                              a)

                              změn čl. 212 odst. 1 a 2 o složení meziparlamentních delegací, které vstoupí v platnost pro stávající delegace počátkem prvního dílčího zasedání po příštích volbách do Evropského parlamentu, jež se mají konat v roce 2019;

                              b)

                              změn článku 199 o složení výborů a vypuštění článku 200 o náhradnících, které vstoupí v platnost počátkem prvního dílčího zasedání po příštích volbách do Evropského parlamentu, jež se mají konat v roce 2019;

                        Dále poznamenává, že stávající úprava volby členů vyšetřovacích a zvláštních výborů zůstává v platnosti až do počátku prvního dílčího zasedání po příštích volbách do Evropského parlamentu, jež se mají konat v roce 2019, a to bez ohledu na změny článku 196, čl. 197 odst. 1 a čl. 198 odst. 3.

                  8.

                  vyzývá k tomu, aby se zvážila další revize jednacího řádu ve vztahu k vnitřním rozpočtovým postupům;

                  9.

                  rozhodl, že poslanci jsou povinni do šesti měsíců od vstupu pozměněného jednacího řádu v platnost upravit svá prohlášení o finančních zájmech v souladu s novým zněním článku 4 přílohy I; žádá předsednictvo a generálního tajemníka, aby do tří měsíců od data vstupu pozměněného jednacího řádu v platnost přijali vhodná opatření k tomu, aby poslanci mohli provést uvedené úpravy; rozhodl, že prohlášení podaná na základě ustanovení jednacího řádu platných ke dni přijetí tohoto rozhodnutí zůstávají v platnosti po dobu šesti měsíců od vstupu pozměněného jednacího řádu v platnost; rozhodl dále, že uvedená ustanovení se vztahují rovněž na poslance, kteří nastoupí do funkce v tomto období;

                  10.

                  kritizuje zveřejňování statistických údajů o odůvodněních hlasování, projevech na plenárních zasedáních, parlamentních otázkách, pozměňovacích návrzích a návrzích usnesení na internetových stránkách Parlamentu, které mají, jak se zdá, prokázat pomocí platforem, jako je například MEPRanking, kteří poslanci jsou údajně „aktivní“; žádá své předsednictvo, aby přestalo poskytovat číselné údaje bez kontextu ve statistické podobě a aby zohlednilo vhodnější kritéria pro určení toho, zda lze poslance označit za „aktivního“;

                  11.

                  žádá Výbor pro ústavní záležitosti, aby posoudil článek 168a týkající se nových definic prahových hodnot a aby rok po vstupu tohoto jednacího řádu v platnost posoudil uplatňování těchto prahových hodnot v jednotlivých ustanoveních;

                  12.

                  pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

         Pozměňovací návrh 1

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 2

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 2

                  Článek 2

                  Nezávislý mandát

                  Nezávislý mandát

                        Poslanci
                      Evropského parlamentu vykonávají svůj mandát nezávisle. Nejsou vázáni žádnými pokyny a mandát, který obdrží, není vázaný.

                        V souladu s čl. 6 odst. 1 aktu ze dne 20. září 1976 a s čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 statutu poslanců
                      Evropského parlamentu vykonávají
                        poslanci
                      svůj mandát
                        svobodně a
                      nezávisle, nejsou vázáni žádnými pokyny a mandát, který obdrží, není vázaný.

         Pozměňovací návrh 2

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 3

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 3

                  Článek 3

                  Ověřování pověřovacích listin

                  Ověřování pověřovacích listin

                  1.   Po volbách do Evropského parlamentu vyzve předseda příslušné orgány členských států, aby neprodleně oznámily Parlamentu jména zvolených poslanců, aby všichni poslanci mohli zasednout v Parlamentu s účinností od okamžiku zahájení prvního zasedání po volbách.

                  1.   Po volbách do Evropského parlamentu vyzve předseda příslušné orgány členských států, aby neprodleně oznámily Parlamentu jména zvolených poslanců, aby všichni poslanci mohli zasednout v Parlamentu s účinností od okamžiku zahájení prvního zasedání po volbách.

                  Zároveň předseda upozorní tyto orgány na příslušná ustanovení aktu ze dne 20. září 1976 a vyzve je, aby přijaly opatření nezbytná k tomu, aby nedošlo k případům neslučitelnosti s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu.

                  Zároveň předseda upozorní tyto orgány na příslušná ustanovení aktu ze dne 20. září 1976 a vyzve je, aby přijaly opatření nezbytná k tomu, aby nedošlo k případům neslučitelnosti s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu.

                  2.   Každý poslanec, jehož zvolení bylo oznámeno Parlamentu, učiní předtím, než zasedne v Parlamentu, písemné prohlášení, že nezastává žádnou funkci neslučitelnou s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst. 1 nebo 2 aktu ze dne 20. září 1976. Po všeobecných volbách bude toto prohlášení učiněno, je-li to možné, nejpozději šest dnů před ustavujícím zasedáním Parlamentu. Dokud nejsou ověřeny pověřovací listiny poslance nebo není rozhodnuto o případném sporu a za předpokladu, že předtím podepsal výše uvedené písemné prohlášení, zasedá poslanec v Parlamentu a v jeho orgánech a požívá všech práv, která jsou s tím spojena.

                  2.   Každý poslanec, jehož zvolení bylo oznámeno Parlamentu, učiní předtím, než zasedne v Parlamentu, písemné prohlášení, že nezastává žádnou funkci neslučitelnou s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst. 1 nebo 2 aktu ze dne 20. září 1976. Po všeobecných volbách bude toto prohlášení učiněno, je-li to možné, nejpozději šest dnů před ustavujícím zasedáním Parlamentu. Dokud nejsou ověřeny pověřovací listiny poslance nebo není rozhodnuto o případném sporu a za předpokladu, že předtím podepsal výše uvedené písemné prohlášení, zasedá poslanec v Parlamentu a v jeho orgánech a požívá všech práv, která jsou s tím spojena.

                  Pokud je na základě skutečností ověřitelných ze zdrojů přístupných veřejnosti zjištěno, že poslanec zastává funkci neslučitelnou s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst. 1 nebo 2 aktu ze dne 20. září 1976, předseda o tom informuje Parlament, který oznámí uvolnění mandátu.

                  Pokud je na základě skutečností ověřitelných ze zdrojů přístupných veřejnosti zjištěno, že poslanec zastává funkci neslučitelnou s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst. 1 nebo 2 aktu ze dne 20. září 1976, předseda o tom informuje Parlament, který oznámí uvolnění mandátu.

                  3.   Na základě zprávy výboru
                        příslušného pro ověřování pověřovacích listin
                      ověří Parlament bezodkladně pověřovací listiny a rozhodne o platnosti mandátu každého nově zvoleného poslance a
                        rozhodne
                      také o případných sporech, které mu byly předloženy podle ustanovení aktu ze dne 20. září 1976 kromě sporů
                        vyplývajících z
                      vnitrostátních
                        volebních právních
                      předpisů.

                  3.   Na základě zprávy
                        příslušného
                      výboru ověří Parlament bezodkladně pověřovací listiny a rozhodne o platnosti mandátu každého nově zvoleného poslance a také o případných sporech, které mu byly předloženy podle ustanovení aktu ze dne 20. září 1976, kromě sporů
                        , které na základě tohoto aktu spadají výlučně do působnosti ustanovení
                      vnitrostátních předpisů
                        , na něž tento akt odkazuje
                     .

                        Zpráva příslušného výboru se opírá o oficiální oznámení jednotlivých členských států, která uvádějí konečné výsledky voleb se jmény zvolených kandidátů a jejich případných náhradníků a jejich pořadím v souladu s výsledky hlasování.

                        Mandát poslance může být potvrzen, pouze pokud poslanec učinil písemná prohlášení podle tohoto článku a přílohy I jednacího řádu.

                        4.

                        Zpráva příslušného výboru se zakládá na úředních sděleních jednotlivých členských států o konečných výsledcích voleb se jmény zvolených kandidátů a jejich případných náhradníků, spolu s jejich pořadím v souladu s výsledky hlasování.

                        Mandát poslance může být potvrzen, pouze pokud poslanec učinil písemná prohlášení podle tohoto článku a přílohy I tohoto jednacího řádu.

                  Na základě
                        zprávy
                      příslušného výboru se
                        může Parlament
                      kdykoli vyjádřit ke sporu ohledně platnosti mandátu jakéhokoli poslance.

                        4.
                        Na základě
                        návrhu
                      příslušného výboru
                        Parlament neprodleně ověří pověřovací listiny jednotlivých poslanců, kteří nahrazují odcházející poslance, a může
                      se kdykoli vyjádřit ke sporu ohledně platnosti mandátu jakéhokoli poslance.

                  5.   Pokud je poslanec jmenován v důsledku odstoupení kandidátů ze stejné listiny, výbor zajistí, aby odstoupení proběhlo v souladu s duchem a literou aktu ze dne 20. září 1976 a čl. 4 odst. 3 tohoto jednacího řádu.

                  5.   Pokud je poslanec jmenován v důsledku odstoupení kandidátů ze stejné listiny, výbor zajistí, aby odstoupení proběhlo v souladu s duchem a literou aktu ze dne 20. září 1976 a čl. 4 odst. 3 tohoto jednacího řádu.

                  6.   Příslušný výbor zajistí, aby veškeré informace, které by mohly ovlivnit
                        výkon mandátu
                      poslance Evropského parlamentu nebo pořadí náhradníků, předaly orgány členského státu nebo Unie neprodleně Parlamentu, a to s uvedením data nabytí účinnosti, jde-li o jmenování.

                  6.   Příslušný výbor zajistí, aby veškeré informace, které by mohly ovlivnit
                        způsobilost
                      poslance Evropského parlamentu nebo
                        způsobilost či
                      pořadí náhradníků, předaly orgány členského státu nebo Unie neprodleně Parlamentu, a to s uvedením data nabytí účinnosti, jde-li o jmenování.

                  Zahájí-li příslušné orgány členských států řízení, které může vést ke ztrátě mandátu poslance, požádá předseda tyto orgány, aby ho pravidelně informovaly o stavu řízení. Předseda postoupí tuto věc příslušnému výboru, na jehož návrh může Parlament zaujmout k dané věci postoj.

                  Zahájí-li příslušné orgány členských států řízení, které může vést ke ztrátě mandátu poslance, požádá předseda tyto orgány, aby ho pravidelně informovaly o stavu řízení. Předseda postoupí tuto věc příslušnému výboru, na jehož návrh může Parlament zaujmout k dané věci postoj.

         Pozměňovací návrh 3

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 4

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 4

                  Článek 4

                  Délka funkčního období poslanců

                  Délka funkčního období poslanců

                  1.   Funkční období poslance
                        se řídí aktem
                      ze dne 20. září 1976.
                        Kromě toho končí mandát také úmrtím poslance, nebo pokud se poslanec vzdá mandátu.

                  1.   Funkční období poslance
                        začíná a končí v souladu s články 5 a 13 aktu
                      ze dne 20. září 1976.

                        2.

                        Každý poslanec zůstává ve funkci do zahájení prvního zasedání Parlamentu po volbách.

                  3.   Pokud se poslanec vzdává mandátu, oznámí tuto skutečnost předsedovi spolu se dnem účinnosti, přičemž doba mezi dnem oznámení a dnem, k němuž se poslanec mandátu vzdává, nesmí být delší než tři měsíce. Toto oznámení musí mít formu úředního zápisu sepsaného v přítomnosti generálního tajemníka nebo jeho zástupce, musí být podepsáno generálním tajemníkem nebo jeho zástupcem a dotyčným poslancem a je neprodleně předloženo příslušnému výboru, který ho zařadí na pořad jednání své nejbližší schůze po obdržení tohoto dokumentu.

                  3.   Pokud se poslanec vzdává mandátu, oznámí tuto skutečnost předsedovi spolu se dnem účinnosti, přičemž doba mezi dnem oznámení a dnem, k němuž se poslanec mandátu vzdává, nesmí být delší než tři měsíce. Toto oznámení musí mít formu úředního zápisu sepsaného v přítomnosti generálního tajemníka nebo jeho zástupce, musí být podepsáno generálním tajemníkem nebo jeho zástupcem a dotyčným poslancem a je neprodleně předloženo příslušnému výboru, který ho zařadí na pořad jednání své nejbližší schůze po obdržení tohoto dokumentu.

                  Jestliže se příslušný výbor domnívá, že
                        vzdání
                      se mandátu
                        není
                      v souladu s
                        duchem nebo literou aktu
                      ze dne 20. září 1976, informuje o
                        tom
                      Parlament
                        , aby rozhodl, zda došlo k uvolnění mandátu
                     .

                  Jestliže se příslušný výbor domnívá, že se
                        poslanec vzdal
                      mandátu v souladu s
                        aktem
                      ze dne 20. září 1976,
                        je mandát prohlášen za uvolněný s platností od data, které tento poslanec uvedl v úředním zápisu, a předseda
                      informuje o
                        této skutečnosti
                      Parlament.

                  V
                        opačném případě je
                      mandát
                        uvolněn s účinností ode dne uvedeného odstupujícím poslancem v úředním zápisu. O této věci se v Parlamentu nehlasuje.

                        Jestliže se příslušný výbor domnívá, že se poslanec nevzdal mandátu
                      v
                        souladu s aktem ze dne 20. září 1976, navrhne Parlamentu, aby
                      mandát
                        za uvolněný neprohlásil.

                        Za určitých mimořádných okolností, zejména tehdy, pokud se jedno nebo více dílčích zasedání koná mezi datem účinnosti vzdání se mandátu a první schůzí příslušného výboru a pokud politická skupina, k níž odstupující poslanec patřil, není schopna získat náhradního poslance během těchto dílčích zasedání, protože mandát ještě nebyl uvolněn, se použije zjednodušený postup. Podle tohoto postupu má zpravodaj příslušného výboru pověřený těmito případy pravomoc přezkoumat neprodleně jakékoli řádně oznámené vzdání se mandátu, a pokud by jakékoli prodlení při přezkoumávání oznámení mělo negativní následky, seznámit s touto věcí předsedu výboru a podle odstavce 3 ho požádat, aby:

                              —

                                    buď jménem výboru informoval předsedu Parlamentu, že může být potvrzeno uvolnění mandátu,

                              —

                                    nebo svolal mimořádnou schůzi výboru, která se bude zabývat konkrétními problémy, které zpravodaj zjistil.

                        3a.

                        Pokud nebyla před začátkem příštího dílčího zasedání naplánována schůze příslušného výboru, posoudí každé řádné oznámení poslance o tom, že se vzdává mandátu, neprodleně zpravodaj příslušného výboru. Pokud by prodlení při posuzování tohoto oznámení mělo mít negativní následky, postoupí zpravodaj toto oznámení předsedovi výboru a podle odstavce 3 ho požádá, aby:

                              —

                                    jménem výboru informoval předsedu Parlamentu, že mandát může být prohlášen za uvolněný nebo

                              —

                                    svolal mimořádnou schůzi výboru, na níž budou projednány konkrétní problémy, které zpravodaj zjistil.

                  4.   Oznámí-li příslušný orgán
                        členského státu
                      předsedovi,
                        že podle právních předpisů daného členského státu skončilo funkční období
                      poslance Evropského parlamentu
                        , buď v důsledku neslučitelnosti
                      ve smyslu čl. 7 odst.
                        3
                      aktu ze dne 20. září 1976,
                        nebo zbavením mandátu podle čl. 13 odst. 3 uvedeného aktu,
                      informuje
                        předseda
                      Parlament,
                        že daný mandát skončil dnem,
                      který
                        sdělil členský stát, a vyzve daný členský stát, aby
                      uvolněný
                        mandát neprodleně obsadil
                     .

                  4.   Oznámí-li příslušný orgán
                        členských států nebo Unie či dotyčný poslanec
                      předsedovi
                        jmenování nebo zvolení do funkce
                     ,
                        která se neslučuje s výkonem mandátu
                      poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst.
                        1 nebo 2
                      aktu ze dne 20. září 1976,
                        předseda o tom
                      informuje Parlament, který
                        prohlásí mandát za
                      uvolněný
                        s platností od data vzniku této neslučitelnosti
                     .

                        Jakmile příslušné orgány členských států nebo Unie či dotyčný poslanec oznámí
                      předsedovi
                        jmenování nebo zvolení do funkce, která je neslučitelná s výkonem mandátu
                      poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst.
                        1 nebo 2
                      aktu ze dne 20. září 1976, předseda
                        o tom informuje
                      Parlament, který
                        oznámí uvolnění
                      mandátu.

                        Oznámí-li příslušný orgán členského státu
                      předsedovi
                        , že podle právních předpisů daného členského státu skončilo funkční období
                      poslance Evropského parlamentu
                        buď v důsledku další neslučitelnosti
                      ve smyslu čl. 7 odst.
                        3
                      aktu ze dne 20. září 1976,
                        nebo zbavením mandátu podle čl. 13 odst. 3 uvedeného aktu, informuje
                      předseda Parlament,
                        že daný mandát skončil dnem,
                      který
                        sdělil členský stát. Pokud členský stát žádné datum neuvede, považuje se za den skončení
                      mandátu
                        datum, kdy členský stát oznámil skončení mandátu
                     .

                  5.   Orgány členských států nebo Unie informují předsedu o
                        jakémkoli úkolu, kterým
                      mají v úmyslu
                        pověřit poslance.
                      Předseda postoupí příslušnému výboru otázku slučitelnosti
                        navrhovaného úkolu
                      s
                        literou a duchem aktu
                      ze dne 20. září 1976
                        . Předseda
                      informuje Parlament, poslance a příslušné orgány o závěrech přijatých výborem.

                  5.
                        Pokud
                      orgány členských států nebo Unie informují předsedu o
                        funkci, kterou
                      mají v úmyslu
                        svěřit poslanci,
                      předseda postoupí příslušnému výboru otázku slučitelnosti
                        navrhované funkce
                      s
                        aktem
                      ze dne 20. září 1976
                        a
                      informuje Parlament, poslance a příslušné orgány o závěrech přijatých výborem.

                        6.

                        Za den ukončení funkčního období a den účinnosti uvolnění mandátu se považuje:

                              —

                                    pokud se poslanec vzdal mandátu: den, kdy Parlament potvrdí uvolněný mandát podle úředního zápisu o vzdání se mandátu;

                              —

                                    pokud byl poslanec jmenován nebo zvolen do funkce neslučitelné s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ve smyslu čl. 7 odst. 1 nebo 2 aktu ze dne 20. září 1976: den oznámení příslušným orgánem členského státu nebo Unie či dotyčným poslancem.

                  7.   Pokud Parlament potvrdí, že
                        se uvolnil mandát, vyrozumí
                      o tom dotyčný členský stát a vyzve jej, aby mandát neprodleně obsadil.

                  7.   Pokud Parlament potvrdí, že
                        došlo k uvolnění mandátu, předseda
                      o tom
                        vyrozumí
                      dotyčný členský stát a vyzve jej, aby mandát neprodleně obsadil.

                        8.

                        Případný spor týkající se platnosti mandátu poslance, jehož pověřovací listiny již byly ověřeny, musí být postoupen příslušnému výboru, který neprodleně podá Parlamentu zprávu, a to nejpozději na začátku nejbližšího dílčího zasedání.

                  9.   Parlament
                        si vyhrazuje právo
                      prohlásit mandát za neplatný nebo odmítnout potvrdit uvolnění mandátu, pokud poslanec mandát přijal nebo se jej vzdal na základě věcné nepřesnosti nebo nedostatku vůle.

                  9.   Parlament
                        může
                      prohlásit mandát za neplatný nebo odmítnout potvrdit uvolnění mandátu, pokud poslanec mandát přijal nebo se jej vzdal na základě věcné nepřesnosti nebo nedostatku vůle.

         Pozměňovací návrh 4

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 5

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 5

                  Článek 5

                  Výsady a imunity

                  Výsady a imunity

                  1.   Poslanci požívají výsad a imunit
                        v souladu s
                      Protokolem o výsadách a imunitách Evropské unie.

                  1.   Poslanci požívají výsad a imunit
                        stanovených
                      Protokolem o výsadách a imunitách Evropské unie.

                  2.   Poslanecká imunita není osobní výsadou poslanců, nýbrž zárukou nezávislosti Evropského parlamentu jako celku a jeho členů.

                  2.
                        Při výkonu svých pravomocí týkajících se výsad a imunit jedná Parlament v zájmu zachování své integrity jakožto demokratické zákonodárné shromáždění a s cílem zajistit nezávislost poslanců při plnění jejich povinností.
                      Poslanecká imunita není osobní výsadou poslanců, nýbrž zárukou nezávislosti Evropského parlamentu jako celku a jeho členů.

                  3.
                        Průkazy, které umožňují
                      poslancům volný pohyb v členských státech,
                        jim
                      vydává
                        předseda
                      Parlamentu
                        , jakmile je vyrozuměn o jejich zvolení
                     .

                  3.
                        Doklady typu laissez-passer umožňující
                      poslancům volný pohyb v členských státech
                        a v jiných zemích
                     ,
                        které je uznávají jakožto platné cestovní doklady,
                      vydává
                        poslancům na žádost Evropská unie se souhlasem předsedy
                      Parlamentu.

                        3a.

                        Pro účely plnění svých úkolů mají všichni poslanci právo aktivně se podílet na činnosti výboru a delegací Parlamentu v souladu s ustanoveními jednacího řádu.

                  4.   Poslanci mají právo nahlížet do jakéhokoli spisu Parlamentu nebo výboru, kromě osobních spisů a účtů, do nichž mohou nahlížet pouze poslanci, kterých se týkají. Výjimky z této zásady pro zacházení s dokumenty, ke kterým může být veřejnosti zakázán přístup podle nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského Parlamentu, Rady a Komise, se řídí
                        přílohou VII tohoto jednacího řádu
                     .

                  4.   Poslanci mají právo nahlížet do jakéhokoli spisu Parlamentu nebo výboru, kromě osobních spisů a účtů, do nichž mohou nahlížet pouze poslanci, kterých se týkají. Výjimky z této zásady pro zacházení s dokumenty, ke kterým může být veřejnosti zakázán přístup podle nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského Parlamentu, Rady a Komise, se řídí
                        článkem 210a
                     .

                        Se souhlasem předsednictva lze poslanci odepřít nahlédnutí do dokumentu Parlamentu, jestliže předsednictvo po vyslechnutí tohoto poslance dospěje k závěru, že nahlédnutí by způsobilo nepřijatelné poškození institucionálních zájmů Parlamentu nebo veřejného zájmu a že poslanec požaduje nahlédnutí do tohoto dokumentu ze soukromých a osobních důvodů. Poslanec se může proti tomuto rozhodnutí písemně odvolat do jednoho měsíce od jeho doručení. Toto odvolání musí být odůvodněno. O odvolání rozhodne Parlament bez rozpravy v průběhu dílčího zasedání, které následuje po podání odvolání.

         Pozměňovací návrh 5

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 6

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 6

                  Článek 6

                  Zbavení imunity

                  Zbavení imunity

                  1.
                        Při výkonu svých pravomocí s ohledem na výsady a imunity Parlament jedná v zájmu zachování své integrity jako demokratického zákonodárného shromáždění a zajištění nezávislosti poslanců při plnění jejich povinností.
                      Žádost o zbavení
                        poslanecké
                      imunity se posuzuje v souladu s články 7, 8 a 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie a se zásadami uvedenými v
                        tomto článku
                     .

                  1.   Žádost o zbavení imunity se posuzuje v souladu s články 7, 8 a 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie a se zásadami uvedenými v
                        čl
                     .
                        5 odst. 2 jednacího řádu.

                  2.   Pokud je poslanec povinen vypovídat jako svědek nebo soudní znalec, není nutné žádat o zbavení poslanecké imunity za předpokladu, že:

                  2.   Pokud je poslanec povinen vypovídat jako svědek nebo soudní znalec, není nutné žádat o zbavení poslanecké imunity za předpokladu, že:

                              —

                              se poslanec nemusí dostavit v den a dobu, kdy by mu to znemožňovalo nebo ztěžovalo výkon jeho parlamentních povinností, nebo může poskytnout výpověď písemnou či jinou formou, jež mu neztěžuje výkon jeho parlamentních povinností; a

                              —

                              se poslanec nemusí dostavit v den a dobu, kdy by mu to znemožňovalo nebo ztěžovalo výkon jeho parlamentních povinností, nebo může poskytnout výpověď písemnou či jinou formou, jež mu neztěžuje výkon jeho parlamentních povinností; a

                              —

                              poslanec není povinen svědčit o důvěrných informacích, které získal při výkonu svého mandátu a jejichž zveřejnění nepovažuje za vhodné.

                              —

                              poslanec není povinen svědčit o důvěrných informacích, které získal při výkonu svého mandátu a jejichž zveřejnění nepovažuje za vhodné.

         Pozměňovací návrh 6

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 7

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 7

                  Článek 7

                  Ochrana výsad a imunity

                  Ochrana výsad a imunity

                  1.   V případech, kdy orgány členského státu údajně porušily výsady nebo imunity současného nebo bývalého poslance, může být Parlament požádán v souladu s
                        článkem
                      9 odst. 1 o vydání rozhodnutí ohledně toho, zda
                        skutečně
                      došlo k porušení těchto výsad a imunit.

                  1.   V případech, kdy orgány členského státu údajně porušily
                        nebo se údajně chystají porušit
                      výsady nebo imunity současného nebo bývalého poslance, může být Parlament požádán v souladu s
                        čl.
                      9 odst. 1 o vydání rozhodnutí ohledně toho, zda došlo
                        nebo, zda je pravděpodobné, že dojde
                      k porušení těchto výsad a imunit.

                  2.   Takovou žádost o ochranu výsad a imunit lze podat zejména, je-li možné se domnívat, že za daných okolností volný pohyb poslance, který jede na místo zasedání Parlamentu nebo se z něj vrací, podléhá omezením správní či jiné povahy, nebo že dochází k omezování práva vyjadřovat své názory nebo hlasovat během výkonu své funkce nebo že dané okolnosti spadají do oblasti působnosti článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.

                  2.   Takovou žádost o ochranu výsad a imunit lze podat zejména, je-li možné se domnívat, že za daných okolností volný pohyb poslance, který jede na místo zasedání Parlamentu nebo se z něj vrací, podléhá omezením správní či jiné povahy, nebo že dochází k omezování práva vyjadřovat své názory nebo hlasovat během výkonu své funkce nebo že dané okolnosti spadají do oblasti působnosti článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.

                  3.   Žádost o ochranu výsad a imunit poslance není přípustná, pokud již byla
                        v rámci stejného soudního řízení
                      podána žádost o zbavení nebo ochranu
                        poslanecké
                      imunity daného poslance, a to bez ohledu na to, zda již bylo v daném okamžiku přijato rozhodnutí, či nikoli.

                  3.   Žádost o ochranu výsad a imunit poslance není přípustná, pokud již byla
                        s ohledem na tytéž skutečnosti
                      podána žádost o zbavení nebo ochranu imunity daného poslance, a to bez ohledu na to, zda již bylo v daném okamžiku přijato rozhodnutí, či nikoli.

                  4.   Pokud již byla
                        v témže soudním řízení
                      podána žádost o zbavení
                        poslanecké
                      imunity určitého poslance, žádost o ochranu výsad a imunit tohoto poslance se již dále neposuzuje.

                  4.   Pokud již byla
                        ohledně stejných skutečností
                      podána žádost o zbavení imunity určitého poslance, žádost o ochranu výsad a imunit tohoto poslance se již dále neposuzuje.

                  5.   Pokud bylo přijato rozhodnutí v tom smyslu, že výsady a imunity určitého poslance ochráněny nebudou, může daný poslanec požádat o přezkoumání tohoto rozhodnutí, jestliže předloží nové důkazy. Žádost o přezkoumání rozhodnutí není přípustná, pokud bylo na základě článku 263 Smlouvy o fungování Evropské unie zahájeno řízení proti tomuto rozhodnutí nebo pokud má předseda Parlamentu za to, že nově předložené důkazy nejsou dostatečně podloženy na to, aby byly důvodem k přezkoumání rozhodnutí.

                  5.   Pokud bylo přijato rozhodnutí v tom smyslu, že výsady a imunity určitého poslance ochráněny nebudou, může daný poslanec
                        výjimečně
                      požádat o přezkoumání tohoto rozhodnutí, jestliže předloží
                        v souladu s čl. 9 odst. 1 jednacího řádu
                      nové důkazy. Žádost o přezkoumání rozhodnutí není přípustná, pokud bylo na základě článku 263 Smlouvy o fungování Evropské unie zahájeno řízení proti tomuto rozhodnutí nebo pokud má předseda Parlamentu za to, že nově předložené důkazy nejsou dostatečně podloženy na to, aby byly důvodem k přezkoumání rozhodnutí.

         Pozměňovací návrh 7

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 9

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 9

                  Článek 9

                  Imunitní řízení

                  Imunitní řízení

                  1.   Každá žádost o zbavení poslanecké imunity, s níž se příslušný orgán členského státu obrací na předsedu Parlamentu, nebo žádost současného či bývalého poslance o ochranu jeho výsad a imunit je oznámena v plénu a postoupena příslušnému výboru.

                  1.   Každá žádost o zbavení poslanecké imunity, s níž se příslušný orgán členského státu obrací na předsedu Parlamentu, nebo žádost současného či bývalého poslance o ochranu jeho výsad a imunit je oznámena v plénu a postoupena příslušnému výboru.

                        Poslanec nebo bývalý poslanec
                      může
                        být zastupován jiným poslancem.
                      Jiný poslanec
                        však nesmí podat žádost bez souhlasu
                      poslance
                        , kterého se týká
                     .

                        1a.

                        Se souhlasem dotyčného poslance či bývalého poslance
                      může
                        příslušnou žádost podat
                      jiný poslanec
                        , který smí dotyčného
                      poslance
                        či bývalého poslance zastupovat ve všech fázích daného postupu
                     .

                        Poslanec, který zastupuje dotyčného poslance či bývalého poslance, se nepodílí na přijímání rozhodnutí ve výboru.

                  2.   Výbor projedná žádosti o zbavení poslanecké imunity nebo žádosti o ochranu výsad a imunit neprodleně, avšak s přihlédnutím k jejich poměrné složitosti.

                  2.   Výbor projedná žádosti o zbavení poslanecké imunity nebo žádosti o ochranu výsad a imunit neprodleně, avšak s přihlédnutím k jejich poměrné složitosti.

                  3.   Výbor předloží návrh odůvodněného rozhodnutí, kterým doporučí přijetí či zamítnutí žádosti o zbavení imunity nebo žádosti o ochranu výsad a imunit.

                  3.   Výbor předloží návrh odůvodněného rozhodnutí, kterým doporučí přijetí či zamítnutí žádosti o zbavení imunity nebo žádosti o ochranu výsad a imunit.
                        Pozměňovací návrhy nejsou přípustné. Je-li tento návrh zamítnut, má se za to, že bylo přijato opačné rozhodnutí.

                  4.   Výbor může požádat příslušný orgán o informace nebo odůvodnění, které považuje za nezbytné k tomu, aby mohl zaujmout stanovisko, zda má být poslanec zbaven imunity či zda má být jeho imunita ochráněna.

                  4.   Výbor může požádat příslušný orgán o informace nebo odůvodnění, které považuje za nezbytné k tomu, aby mohl zaujmout stanovisko, zda má být poslanec zbaven imunity či zda má být jeho imunita ochráněna.

                  5.   Dotyčný poslanec musí dostat příležitost vyjádřit se; může předložit jakékoli dokumenty nebo jiné písemné doklady, které považuje za relevantní v dané věci a může být zastoupen jiným poslancem.

                  5.   Dotyčný poslanec musí dostat příležitost vyjádřit se; může předložit jakékoli dokumenty nebo jiné písemné doklady, které považuje za relevantní v dané věci a může být zastoupen jiným poslancem.

                  Poslanec nesmí být přítomen rozpravám o žádosti o zbavení jeho poslanecké imunity či o její ochranu, s výjimkou jeho slyšení.

                  Poslanec nesmí být přítomen rozpravám o žádosti o zbavení jeho poslanecké imunity či o její ochranu, s výjimkou jeho slyšení.

                  Předseda výboru vyzve poslance k tomu, aby se v uvedený den a v uvedenou dobu k záležitosti vyjádřil. Poslanec se může svého práva na vyjádření vzdát.

                  Předseda výboru vyzve poslance k tomu, aby se v uvedený den a v uvedenou dobu k záležitosti vyjádřil. Poslanec se může svého práva na vyjádření vzdát.

                  Pokud se poslanec v návaznosti na tuto výzvu k vyjádření nedostaví, má se za to, že se svého práva na vyjádření vzdal, pokud nepožádal o to, aby byl ze slyšení v uvedený den a v uvedenou dobu omluven a svou žádost nezdůvodnil. O tom, zda lze žádosti o omluvu vzhledem k uvedeným důvodům vyhovět, rozhoduje předseda výboru. Proti tomuto rozhodnutí není možné se odvolat.

                  Pokud se poslanec v návaznosti na tuto výzvu k vyjádření nedostaví, má se za to, že se svého práva na vyjádření vzdal, pokud nepožádal o to, aby byl ze slyšení v uvedený den a v uvedenou dobu omluven a svou žádost nezdůvodnil. O tom, zda lze žádosti o omluvu vzhledem k uvedeným důvodům vyhovět, rozhoduje předseda výboru. Proti tomuto rozhodnutí není možné se odvolat.

                  Pokud předseda výboru žádosti o omluvu vyhoví, vyzve poslance, aby se k dané záležitosti vyjádřil v jiný den a v jinou dobu. Jestliže poslanec nedodrží tuto druhou výzvu k vyjádření, postup pokračuje, aniž by byl poslanec vyslechnut. Další žádosti o omluvu či slyšení se již nepřijímají.

                  Pokud předseda výboru žádosti o omluvu vyhoví, vyzve poslance, aby se k dané záležitosti vyjádřil v jiný den a v jinou dobu. Jestliže poslanec nedodrží tuto druhou výzvu k vyjádření, postup pokračuje, aniž by byl poslanec vyslechnut. Další žádosti o omluvu či slyšení se již nepřijímají.

                  6.   Pokud se žádost o zbavení imunity týká více obvinění, může být o každém z nich rozhodnuto zvlášť. Zpráva výboru může ve výjimečných případech navrhnout, aby se zbavení imunity
                        vztahovalo
                      pouze na trestní stíhání a aby poslanec, dokud není rozsudek pravomocný, nemohl být zadržen, vzat do vazby, nebo aby proti němu nemohla být přijata jiná opatření, která by mu bránila ve výkonu mandátu.

                  6.   Pokud se žádost o zbavení imunity
                        nebo o její ochranu
                      týká více obvinění, může být o každém z nich rozhodnuto zvlášť. Zpráva výboru může ve výjimečných případech navrhnout, aby se zbavení imunity
                        nebo její ochrana vztahovala
                      pouze na trestní stíhání a aby poslanec, dokud není rozsudek pravomocný, nemohl být zadržen, vzat do vazby, nebo aby proti němu nemohla být přijata jiná opatření, která by mu bránila ve výkonu mandátu.

                  7.   Výbor může předložit odůvodněné stanovisko k pravomoci daného orgánu a k přípustnosti žádosti, ale za žádných okolností se nesmí vyslovit o vině nebo o nevině poslance, ani o tom, zda názory nebo činy, které mu jsou přisuzovány, odůvodňují trestní stíhání, a to ani v případě, že se při posuzování žádosti podrobně seznámil se skutkovým stavem daného případu.

                  7.   Výbor může předložit odůvodněné stanovisko k pravomoci daného orgánu a k přípustnosti žádosti, ale za žádných okolností se nesmí vyslovit o vině nebo o nevině poslance, ani o tom, zda názory nebo činy, které mu jsou přisuzovány, odůvodňují trestní stíhání, a to ani v případě, že se při posuzování žádosti podrobně seznámil se skutkovým stavem daného případu.

                  8.
                        Zpráva
                      výboru je
                        zařazena jako první bod do programu jednání
                      nejbližšího zasedání následujícího po dni, kdy
                        byla předložena
                     . K návrhu
                        či návrhům rozhodnutí
                      nelze předkládat pozměňovací návrhy.

                  8.
                        Návrh rozhodnutí
                      výboru je
                        zařazen na program
                      nejbližšího
                        denního
                      zasedání následujícího po dni, kdy
                        byl předložen
                     . K
                        tomuto
                      návrhu nelze předkládat pozměňovací návrhy.

                  Rozprava se u každého návrhu na zbavení, zachování nebo na ochranu výsady a imunity omezí na důvody pro a proti.

                  Rozprava se u každého návrhu na zbavení, zachování nebo na ochranu výsady a imunity omezí na důvody pro a proti.

                  Aniž je dotčen článek 164, poslanec, o jehož výsadách a imunitách se jedná, nesmí promluvit v rozpravě.

                  Aniž je dotčen článek 164, poslanec, o jehož výsadách a imunitách se jedná, nesmí promluvit v rozpravě.

                  O návrhu či návrzích rozhodnutí obsažených ve zprávě se hlasuje při prvním hlasování, které následuje po rozpravě.

                  O návrhu či návrzích rozhodnutí obsažených ve zprávě se hlasuje při prvním hlasování, které následuje po rozpravě.

                  Poté, co Parlament projedná danou věc, hlasuje se o každém návrhu obsaženém ve zprávě odděleně. Jestliže je návrh zamítnut, považuje se opačné rozhodnutí za přijaté.

                  Poté, co Parlament projedná danou věc, hlasuje se o každém návrhu obsaženém ve zprávě odděleně. Jestliže je návrh zamítnut, považuje se opačné rozhodnutí za přijaté.

                  9.   Předseda okamžitě sdělí rozhodnutí Parlamentu dotyčnému poslanci a příslušnému orgánu dotyčného členského státu spolu se žádostí, aby byl předseda informován o vývoji daného řízení a o soudních rozhodnutích, která z něj vyplývají. Jakmile předseda obdrží tuto informaci, sdělí ji Parlamentu způsobem, který považuje za nejvhodnější, případně po konzultaci s příslušným výborem.

                  9.   Předseda okamžitě sdělí rozhodnutí Parlamentu dotyčnému poslanci a příslušnému orgánu dotyčného členského státu spolu se žádostí, aby byl předseda informován o vývoji daného řízení a o soudních rozhodnutích, která z něj vyplývají. Jakmile předseda obdrží tuto informaci, sdělí ji Parlamentu způsobem, který považuje za nejvhodnější, případně po konzultaci s příslušným výborem.

                  10.   Výbor se zabývá těmito věcmi a nakládá s veškerými dokumenty s co největší důvěrností.

                  10.   Výbor se zabývá těmito věcmi a nakládá s veškerými dokumenty s co největší důvěrností.
                        Výbor vždy projedná žádosti týkající se jednání o imunitě na neveřejném jednání.

                  11.
                        Po konzultaci s členskými státy může výbor vypracovat informativní seznam orgánů členských států, které mohou předložit žádost
                      o zbavení poslanecké imunity.

                  11.
                        Parlament se zabývá pouze žádostmi
                      o zbavení poslanecké imunity
                        , které mu předložily justiční orgány nebo stálé zastoupení členského státu
                     .

                  12.   Výbor vypracuje zásady pro uplatňování tohoto článku.

                  12.   Výbor vypracuje zásady pro uplatňování tohoto článku.

                  13.   Jakýkoli dotaz příslušného orgánu týkající se rozsahu výsad nebo imunit poslanců se projednává podle výše uvedených ustanovení.

                  13.   Jakýkoli dotaz příslušného orgánu týkající se rozsahu výsad nebo imunit poslanců se projednává podle výše uvedených ustanovení.

         Pozměňovací návrh 8

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 10

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 10

                        vypouští se

                        Provádění statutu poslanců

                        Parlament přijme statut poslanců Evropského parlamentu a jeho změny na základě návrhu příslušného výboru. Ustanovení čl. 150 odst. 1 se použije obdobně. Předsednictvo odpovídá za uplatňování těchto ustanovení a na základě ročního rozpočtu rozhoduje o finančním krytí.

         Pozměňovací návrhy 9 a 314

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 11

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 11

                  Článek 11

                  Finanční zájmy poslanců, pravidla chování
                        , povinný rejstřík transparentnosti a přístup do Parlamentu

                  Finanční zájmy poslanců
                        a
                      pravidla chování

                  1.   Parlament stanoví pravidla pro transparentnost finančních zájmů poslanců prostřednictvím kodexu chování přijatého většinou hlasů všech poslanců
                        v souladu s článkem 232 Smlouvy o fungování Evropské unie
                     . Kodex chování je přílohou k tomuto jednacímu řádu (1).

                  1.   Parlament stanoví pravidla pro transparentnost finančních zájmů poslanců prostřednictvím kodexu chování přijatého většinou hlasů všech poslanců. Kodex chování je přílohou k tomuto jednacímu řádu (1).

                  Tato pravidla nesmí
                        v žádném případě
                      narušovat nebo omezovat výkon mandátu a s ním spojených politických či jiných činností.

                  Tato pravidla nesmí
                        jinak
                      narušovat nebo omezovat výkon mandátu a s ním spojených politických či jiných činností.

                        1a.

                        Poslanci by měli zavést ustálenou praxi setkávat se pouze se zástupci zájmových skupin, kteří jsou zaregistrováni v rejstříku transparentnosti

                      (1a)

                        .

                  2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených v základních
                        dokumentech Evropské unie, nesmí snižovat
                      důstojnost Parlamentu
                        nebo
                      ohrozit řádný chod parlamentní činnosti
                        ani narušovat klidné prostředí
                      v prostorách Parlamentu. Poslanci dodržují pravidla Parlamentu pro nakládání s důvěrnými informacemi.

                  2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených
                        ve Smlouvách a zejména
                      v
                        Listině
                      základních
                        práv a musí respektovat
                      důstojnost Parlamentu
                        . Dále nesmí
                      ohrozit řádný chod parlamentní činnosti
                        , bezpečnost a pořádek
                      v prostorách Parlamentu
                        a fungování jeho zařízení
                     .

                        Při parlamentních rozpravách se poslanci nesmí uchylovat k hanlivým, rasistickým či xenofobním výrokům či chování a nesmí vyvěšovat transparenty.

                  Poslanci dodržují pravidla Parlamentu pro nakládání s důvěrnými informacemi.

                  Nedodržení těchto zásad a pravidel může vést k použití opatření v souladu s články 165, 166 a 167.

                  Nedodržení těchto zásad a pravidel může vést k použití opatření v souladu s články 165, 166 a 167.

                  3.   Uplatňování tohoto článku
                        nijak neomezuje
                      živost a bezprostřednost parlamentního jednání ani svobodu projevu poslanců.

                  3.   Uplatňování tohoto článku
                        nesmí jiným způsobem omezovat
                      živost a bezprostřednost parlamentního jednání ani svobodu projevu poslanců.

                  Při uplatňování tohoto článku se plně dodržují výsadní práva poslanců vymezená v primárním právu a ve statutu poslanců.

                  Při uplatňování tohoto článku se plně dodržují výsadní práva poslanců vymezená v primárním právu a ve statutu poslanců.

                  Vychází ze zásady transparentnosti a zaručuje, že jakékoli ustanovení v této věci bude oznámeno poslancům a každý poslanec bude osobně seznámen se svými právy a povinnostmi.

                  Vychází ze zásady transparentnosti a zaručuje, že jakékoli ustanovení v této věci bude oznámeno poslancům a každý poslanec bude osobně seznámen se svými právy a povinnostmi.

                        3a.

                        Pokud osoba, kterou zaměstnává poslanec, nebo jiná osoba, které poslanec umožnil přístup do prostor Parlamentu či k jeho zařízení, poruší pravidla chování stanovená v odstavci 2, mohou být dotčenému poslanci uloženy sankce podle článku 166.

                  4.
                        Na začátku každého volebního období
                      určí
                        kvestoři
                      maximální počet asistentů, které může každý poslanec zaregistrovat
                        (akreditovaní asistenti)
                     .

                  4.
                        Kvestoři
                      určí maximální počet asistentů, které může každý poslanec zaregistrovat.

                        5.

                        Za vydávání dlouhodobých průkazů opravňujících ke vstupu do Parlamentu osobám, které nepůsobí v orgánech a institucích Unie, odpovídají kvestoři. Tyto průkazy mají nejvýše roční platnost, kterou lze prodloužit. Způsoby používání těchto průkazů stanoví předsednictvo.

                        Tyto průkazy mohou být vydány:

                              —

                                    osobám, které jsou zaregistrovány v rejstříku transparentnosti

                                  (2)

                                    , nebo zastupují organizace, které jsou v něm zaregistrovány, nebo pro ně pracují, přičemž však z této registrace neplyne automaticky nárok na vystavení takového průkazu;

                              —

                                    osobám, které chtějí často vstupovat do parlamentních prostor, ale nespadají do oblasti působnosti dohody o zřízení rejstříku transparentnosti

                                  (3)

                                    ;

                              —

                                    místním asistentům poslanců a osobám, které pomáhají členům Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů.

                        6.

                        Osoby, které jsou zaregistrovány v rejstříku transparentnosti, musí v rámci svých vztahů s Parlamentem dodržovat:

                              —

                                    kodex chování, který je přílohou dohody

                                  (4)

                                    ,

                              —

                                    postupy a další povinnosti, jež stanoví dohoda a

                              —

                                    ustanovení tohoto článku a jeho prováděcí ustanovení.

                        7.

                        Kvestoři stanoví, v jakém rozsahu se kodex chování uplatní na osoby, které jsou držiteli dlouhodobého průkazu opravňujícího ke vstupu do Parlamentu, ale nespadají do oblasti působnosti dohody.

                        8.

                        Průkaz opravňující ke vstupu do Parlamentu se odejme na základě odůvodněného rozhodnutí kvestorů v těchto případech:

                              —

                                    vyškrtnutí z rejstříku transparentnosti, neexistují-li závažné důvody bránící odnětí průkazu;

                              —

                                    závažného porušení povinností stanovených v odstavci 6.

                        9.

                        Předsednictvo na návrh generálního tajemníka přijme nezbytná opatření s cílem používat rejstřík transparentnosti v souladu s ustanoveními dohody o zřízení tohoto rejstříku.

                        Prováděcí ustanovení odstavců 5 až 8 jsou uvedena v příloze

                      (5)

                        .

                  10.   Pravidla chování, práva a výsady bývalých poslanců se stanoví rozhodnutím předsednictva. Při zacházení s bývalými poslanci nesmí být činěny žádné rozdíly.

                  10.   Pravidla chování, práva a výsady bývalých poslanců se stanoví rozhodnutím předsednictva. Při zacházení s bývalými poslanci nesmí být činěny žádné rozdíly.

         Pozměňovací návrh 10

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 12

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 12

                  Článek 12

                  Vnitřní vyšetřování vedené Evropským úřadem pro boj proti podvodům

                  Vnitřní vyšetřování vedené Evropským úřadem pro boj proti podvodům

                  Společná pravidla stanovená v interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování vedeném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), která obsahují opatření pro usnadnění vyšetřování vedených tímto úřadem, jsou použitelná v Parlamentu v souladu s rozhodnutím Parlamentu
                        připojeným k tomuto jednacímu řádu

                      (6).

                  Společná pravidla stanovená v interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování vedeném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), která obsahují opatření pro usnadnění vyšetřování vedených tímto úřadem, jsou použitelná v Parlamentu v souladu s rozhodnutím Parlamentu
                        ze dne 18. listopadu 1999 o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství.

         Pozměňovací návrh 11

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 13

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 13

                  Článek 13

                  Pozorovatelé

                  Pozorovatelé

                  1.   Byla-li podepsána smlouva o přistoupení státu k Evropské unii, může předseda se souhlasem Konference předsedů vyzvat parlament přistupujícího členského státu, aby ze svých členů vybral určitý počet pozorovatelů odpovídající počtu budoucích křesel v Evropském parlamentu přidělených tomuto státu.

                  1.   Byla-li podepsána smlouva o přistoupení státu k Evropské unii, může předseda se souhlasem Konference předsedů vyzvat parlament přistupujícího členského státu, aby ze svých členů vybral určitý počet pozorovatelů odpovídající počtu budoucích křesel v Evropském parlamentu přidělených tomuto státu.

                  2.   Tito pozorovatelé se účastní do doby vstupu smlouvy o přistoupení v platnost jednání Parlamentu a jsou oprávněni hovořit ve výborech a politických skupinách. Nemají však právo hlasovat či kandidovat na funkce v rámci Parlamentu. Jejich účast nemá na jednání Parlamentu žádný právní účinek.

                  2.   Tito pozorovatelé se účastní do doby vstupu smlouvy o přistoupení v platnost jednání Parlamentu a jsou oprávněni hovořit ve výborech a politických skupinách. Nemají však právo hlasovat či kandidovat na funkce v rámci Parlamentu
                        ani nezastupují Parlament navenek
                     . Jejich účast nemá na jednání Parlamentu žádný právní účinek.

                  3.   Pokud jde o využívání zařízení Parlamentu a náhradu
                        výloh
                      vzniklých při jejich činnosti jako pozorovatelů, je jejich postavení stejné jako postavení poslance Parlamentu.

                  3.   Pokud jde o využívání zařízení Parlamentu a náhradu
                        cestovních výdajů a výdajů na pobyt
                      vzniklých při jejich činnosti jako pozorovatelů, je jejich postavení stejné jako postavení poslance Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 12

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 14

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 14

                  Článek 14

                  Dočasný předseda

                  Dočasný předseda

                  1.   Na zasedání konaném podle čl. 146 odst. 2 a na každém jiném zasedání konaném za účelem volby předsedy a předsednictva předsedá zasedání odstupující předseda nebo, není-li to možné, nejvýše postavený odstupující místopředseda nebo, nemůže-li nikdo z nich, služebně nejstarší poslanec, dokud není zvolen předseda.

                  1.   Na zasedání konaném podle čl. 146 odst. 2 a na každém jiném zasedání konaném za účelem volby předsedy a předsednictva předsedá zasedání odstupující předseda nebo, není-li to možné, nejvýše postavený odstupující místopředseda nebo, nemůže-li nikdo z nich, služebně nejstarší poslanec, dokud není zvolen předseda.

                  2.   Po dobu předsednictví poslance, který zastává funkci dočasného předsedy podle odstavce 1, se nekoná žádná rozprava, kromě rozpravy týkající se volby předsedy nebo ověření pověřovacích listin.

                  2.   Po dobu předsednictví poslance, který zastává funkci dočasného předsedy podle odstavce 1, se nekoná žádná rozprava, kromě rozpravy týkající se volby předsedy nebo ověření pověřovacích listin
                        podle čl
                     .
                        3 odst. 2 druhého pododstavce. Vyskytne-li se během jeho předsednictví jiná záležitost týkající se ověření pověřovacích listin, postoupí ji příslušnému výboru.

                        Poslanec, který zastává funkci dočasného předsedy podle odstavce 1, vykonává pravomoci předsedy uvedené v čl. 3 odst. 2 druhém pododstavci. Vyskytne-li se během jeho předsednictví jakákoli jiná záležitost týkající se ověření pověřovacích listin, postoupí ji výboru příslušnému pro ověřování pověřovacích listin.

         Pozměňovací návrhy 13 a 383

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 15

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 15

                  Článek 15

                  Nominace a obecná ustanovení

                  Nominace a obecná ustanovení

                  1.   Předseda, místopředsedové a kvestoři jsou voleni tajným hlasováním v souladu s článkem 182. Nominace se podávají se souhlasem kandidátů
                        . Návrhy mohou podávat pouze
                      politické skupiny nebo nejméně čtyřicet poslanců. Jestliže však počet kandidátů nepřesáhne počet volných míst,
                        mohou být
                      kandidáti
                        zvoleni
                      aklamací.

                  1.   Předseda
                        a po něm
                      místopředsedové a kvestoři jsou voleni tajným hlasováním v souladu s článkem 182.

                  Nominace podávají se souhlasem kandidátů
                        politické
                      skupiny nebo nejméně čtyřicet poslanců.
                        Před každým kolem hlasováním lze podávat nové nominace.

                  Jestliže počet kandidátů nepřesáhne počet volných míst, kandidáti
                        jsou voleni
                      aklamací
                        , pokud nejméně pětina všech poslanců Parlamentu nepožádá o tajné hlasování.

                        Pokud má být na jediném hlasovacím lístku zvolen více než jeden funkcionář, je hlasování platné pouze tehdy, pokud byla odevzdána více než polovina dostupných hlasů.

                        Má-li být nahrazen jediný místopředseda a je-li pouze jediný kandidát, může být tento kandidát zvolen aklamací. Předseda má výlučnou pravomoc rozhodnout o tom, zda volba proběhne aklamací nebo tajným hlasováním. Zvolený kandidát zastává v hierarchii místopředsedů stejné postavení jako místopředseda, kterého nahrazuje.

                  2.   Při volbě předsedy, místopředsedů a kvestorů je třeba zajistit spravedlivé zastoupení jednotlivých
                        členských států a
                      politických směrů.

                  2.   Při volbě předsedy, místopředsedů a kvestorů je třeba zajistit spravedlivé zastoupení jednotlivých politických směrů
                        a rovněž genderovou a zeměpisnou vyváženost
                     .

         Pozměňovací návrh 14

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 16

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 16

                  Článek 16

                  Volba předsedy – úvodní projev

                  Volba předsedy – úvodní projev

                  1.
                        Nejprve se volí předseda.
                      Nominace se podávají
                        před každou volbou
                      poslanci ve funkci dočasného předsedy podle článku 14, který je oznámí Parlamentu. Jestliže po třech volbách nezíská žádný kandidát absolutní většinu odevzdaných hlasů, uskuteční se čtvrtá volba pouze mezi dvěma poslanci, kteří získali nejvyšší počet hlasů při třetí volbě. V případě rovnosti hlasů je prohlášen za zvoleného starší z kandidátů.

                  1.   Nominace
                        na předsedu
                      se podávají poslanci ve funkci dočasného předsedy podle článku 14, který je oznámí Parlamentu. Jestliže po třech volbách nezíská žádný kandidát absolutní většinu odevzdaných hlasů, uskuteční se čtvrtá volba
                        odchylně od čl. 15 odst. 1
                      pouze mezi dvěma poslanci, kteří získali nejvyšší počet hlasů při třetí volbě. V případě rovnosti hlasů je prohlášen za zvoleného starší z kandidátů.

                  2.   Jakmile je předseda zvolen, uvolní poslanec ve funkci dočasného předsedy podle článku 14 předsednické křeslo. Úvodní projev může pronést pouze zvolený předseda.

                  2.   Jakmile je předseda zvolen, uvolní poslanec ve funkci dočasného předsedy podle článku 14 předsednické křeslo. Úvodní projev může pronést pouze zvolený předseda.

         Pozměňovací návrh 15

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 17

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 17

                  Článek 17

                  Volba místopředsedů

                  Volba místopředsedů

                  1.   Po zvolení předsedy se na jediném hlasovacím lístku volí místopředsedové. Kandidáti, kteří při první volbě získají absolutní většinu odevzdaných hlasů, se považují za zvolené do čtrnáctého místa podle pořadí získaných hlasů. Pokud je počet zvolených kandidátů nižší než počet míst, která mají být obsazena, uskuteční se za stejných podmínek druhá volba k obsazení zbývajících míst. Je-li zapotřebí třetí volba, stačí ke zvolení na zbývající místa poměrná většina. V případě rovnosti hlasů je prohlášen za zvoleného nejstarší poslanec.

                  1.   Po zvolení předsedy se na jediném hlasovacím lístku volí místopředsedové. Kandidáti, kteří při první volbě získají absolutní většinu odevzdaných hlasů, se považují za zvolené do čtrnáctého místa podle pořadí získaných hlasů. Pokud je počet zvolených kandidátů nižší než počet míst, která mají být obsazena, uskuteční se za stejných podmínek druhá volba k obsazení zbývajících míst. Je-li zapotřebí třetí volba, stačí ke zvolení na zbývající místa poměrná většina. V případě rovnosti hlasů je prohlášen za zvoleného nejstarší poslanec.

                        Ačkoliv tento článek na rozdíl od čl. 16 odst. 1 výslovně nestanoví možnost podávat nové nominace mezi jednotlivými hlasováními během volby místopředsedů, je podávání nových nominací dovoleno, protože Parlament jako svrchovaný orgán musí mít možnost vzít v úvahu všechny možné kandidáty, zvláště proto, že neexistence této možnosti by mohla být překážkou pro hladký průběh volby.

                  2.   S výhradou čl. 20 odst. 1 závisí hierarchie místopředsedů na pořadí, v jakém byli zvoleni, a v případě rovnosti hlasů na věku.

                  2.   S výhradou čl. 20 odst. 1 závisí hierarchie místopředsedů na pořadí, v jakém byli zvoleni, a v případě rovnosti hlasů na věku.

                  Jestliže byli zvoleni aklamací, proběhne tajné hlasování, které stanoví jejich hierarchii.

                  Jestliže byli zvoleni aklamací, proběhne tajné hlasování, které stanoví jejich hierarchii.

         Pozměňovací návrh 16

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 18

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 18

                  Článek 18

                  Volba kvestorů

                  Volba kvestorů

                        Po
                      volbě místopředsedů
                        volí Parlament pět kvestorů
                     .

                        Parlament volí pět kvestorů, a to stejným postupem jako při
                      volbě místopředsedů.

                        Kvestoři jsou voleni stejným postupem jako místopředsedové.

         Pozměňovací návrh 17

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 19

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 19

                  Článek 19

                  Délka funkčního období

                  Délka funkčního období

                  1.   Funkční období předsedy, místopředsedů a kvestorů je dva a půl roku.

                  1.   Funkční období předsedy, místopředsedů a kvestorů je dva a půl roku.

                  Pokud poslanec změní politickou skupinu, ponechá si funkci
                        , kterou má v předsednictvu
                      nebo
                        v kolegiu kvestorů,
                      po zbytek svého dvouapůlletého funkčního období.

                  Pokud poslanec změní politickou skupinu, ponechá si funkci
                        člena předsednictva
                      nebo
                        kvestora
                      po zbytek svého dvouapůlletého funkčního období.

                  2.   Jestliže dojde k uvolnění některé z těchto funkcí před uplynutím této doby, zvolený poslanec vykonává funkci pouze po zbývající dobu funkčního období svého předchůdce.

                  2.   Jestliže dojde k uvolnění některé z těchto funkcí před uplynutím této doby, zvolený poslanec vykonává funkci pouze po zbývající dobu funkčního období svého předchůdce.

         Pozměňovací návrh 18

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 20

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 20

                  Článek 20

                  Uvolněné funkce

                  Uvolněné funkce

                  1.   Je-li nutné, aby předseda, místopředseda nebo kvestor byli nahrazeni, je jejich nástupce zvolen podle výše uvedených ustanovení.

                  1.   Je-li nutné, aby předseda, místopředseda nebo kvestor byli nahrazeni, je jejich nástupce zvolen podle výše uvedených ustanovení.

                  Nově zvolený místopředseda vždy zaujímá pořadí svého předchůdce v dané hierarchii.

                  Nově zvolený místopředseda vždy zaujímá pořadí svého předchůdce v dané hierarchii.

                  2.   Uvolní-li se funkce předsedy, vykonává tuto funkci
                        první
                      místopředseda, dokud není zvolen nový předseda.

                  2.   Uvolní-li se funkce předsedy, vykonává tuto funkci místopředseda,
                        který po něm následuje v hierarchii,
                      dokud není zvolen nový předseda.

         Pozměňovací návrh 19

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 22

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 22

                  Článek 22

                  Povinnosti předsedy

                  Povinnosti předsedy

                  1.   Předseda řídí všechny činnosti Parlamentu a jeho orgánů
                        za podmínek stanovených v tomto
                      jednacím
                        řádu
                     . Má všechny pravomoci nutné k tomu, aby předsedal jednáním Parlamentu a zajistil jejich řádný průběh.

                  1.   Předseda řídí všechny činnosti Parlamentu a jeho orgánů
                        v souladu s tímto
                      jednacím
                        řádem
                     . Má všechny pravomoci nutné k tomu, aby předsedal jednáním Parlamentu a zajistil jejich řádný průběh.

                        Toto ustanovení lze vykládat tak, že pravomoci podle tohoto ustanovení zahrnují rovněž pravomoc zamezit nadměrnému využívání návrhů, jako jsou procesní námitky, procesní návrhy a vysvětlení hlasování, a nadměrnému využívání žádostí o oddělené, dílčí nebo jmenovité hlasování, pokud se předseda domnívá, že jsou zjevně určeny k dlouhodobému vážnému narušení jednání Parlamentu a práv ostatních poslanců a budou mít tento účinek.

                        Pravomoci podle tohoto ustanovení zahrnují pravomoc předkládat texty k hlasování v jiném pořadí, než je uvedeno v dokumentu, o kterém se má hlasovat. Obdobně k ustanovením čl. 174 odst. 7 může předseda předem požádat o souhlas Parlamentu.

                  2.   Povinností předsedy je zahajovat, přerušovat a ukončovat zasedání, rozhodovat o přípustnosti pozměňovacích návrhů
                        , o otázkách Radě a Komisi a o tom, zda jsou zprávy v souladu s jednacím řádem. Zajišťuje
                      dodržování tohoto jednacího řádu,
                        udržuje
                      pořádek,
                        uděluje
                      slovo řečníkům,
                        ukončuje
                      rozpravy,
                        dává
                      hlasovat a
                        oznamuje
                      výsledky hlasování
                        ; postupuje
                      výborům sdělení, která se jich týkají.

                  2.   Povinností předsedy je zahajovat, přerušovat a ukončovat zasedání, rozhodovat o přípustnosti pozměňovacích návrhů
                        a dalších textů předložených k hlasování a o přípustnosti parlamentních otázek, zajišťovat
                      dodržování tohoto jednacího řádu,
                        udržovat
                      pořádek,
                        udělovat
                      slovo řečníkům,
                        ukončovat
                      rozpravy,
                        dávat
                      hlasovat a
                        oznamovat
                      výsledky hlasování
                        a postupovat
                      výborům sdělení, která se jich týkají.

                  3.   Předseda smí promluvit v rozpravě, pouze pokud ji shrnuje nebo pokud napomíná řečníky. Pokud se chce sám zúčastnit rozpravy, uvolní předsednické křeslo a nezaujme jej, dokud není rozprava o dané věci ukončena.

                  3.   Předseda smí promluvit v rozpravě, pouze pokud ji shrnuje nebo pokud napomíná řečníky. Pokud se chce sám zúčastnit rozpravy, uvolní předsednické křeslo a nezaujme jej, dokud není rozprava o dané věci ukončena.

                  4.   Předseda zastupuje Parlament v mezinárodních vztazích, při slavnostních příležitostech a v administrativních, právních a finančních věcech; předseda může tyto pravomoci delegovat.

                  4.   Předseda zastupuje Parlament v mezinárodních vztazích, při slavnostních příležitostech a v administrativních, právních a finančních věcech; předseda může tyto pravomoci delegovat.

                        4a.

                        Předseda odpovídá za bezpečnost a nedotknutelnost prostor Evropského parlamentu.

         Pozměňovací návrh 20

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 23

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 23

                  Článek 23

                  Povinnosti místopředsedů

                  Povinnosti místopředsedů

                  1.   Je-li předseda nepřítomen nebo neschopen plnit své povinnosti nebo přeje-li si účastnit se rozpravy podle čl. 22 odst. 3, nahradí ho jeden z místopředsedů podle čl. 17 odst. 2.

                  1.   Je-li předseda nepřítomen nebo neschopen plnit své povinnosti nebo přeje-li si účastnit se rozpravy podle čl. 22 odst. 3, nahradí ho jeden z místopředsedů podle čl. 17 odst. 2.

                  2.   Místopředsedové plní rovněž povinnosti, které jim ukládá článek 25, čl. 27 odst. 3 a 5 a čl. 71 odst. 3.

                  2.   Místopředsedové plní rovněž povinnosti, které jim ukládá článek 25, čl. 27 odst. 3 a 5 a čl. 71 odst. 3.

                  3.   Předseda může delegovat na místopředsedy jakékoli úkoly, například zastupování při zvláštních slavnostech či aktech. Předseda může zejména pověřit jednoho z místopředsedů plněním úkolů předsedy podle čl. 130 odst. 2
                        a odstavce 3 přílohy II
                     .

                  3.   Předseda může delegovat na místopředsedy jakékoli úkoly, například zastupování při zvláštních slavnostech či aktech. Předseda může zejména pověřit jednoho z místopředsedů plněním úkolů předsedy podle
                        článku 129 a
                      čl. 130 odst. 2.

         Pozměňovací návrh 21

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 25

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 25

                  Článek 25

                  Povinnosti předsednictva

                  Povinnosti předsednictva

                  1.   Předsednictvo plní povinnosti, které mu ukládá tento jednací řád.

                  1.   Předsednictvo plní povinnosti, které mu ukládá tento jednací řád.

                  2.   Předsednictvo přijímá finanční, organizační a administrativní rozhodnutí ve věcech týkajících se poslanců a vnitřní organizace Parlamentu, jeho sekretariátu a orgánů.

                  2.   Předsednictvo přijímá finanční, organizační a administrativní rozhodnutí ve věcech týkajících se poslanců a vnitřní organizace Parlamentu, jeho sekretariátu a orgánů.

                  3.   Předsednictvo přijímá finanční, organizační a administrativní rozhodnutí ve věcech týkajících se poslanců na návrh generálního tajemníka nebo politické skupiny.

                  3.   Předsednictvo přijímá finanční, organizační a administrativní rozhodnutí ve věcech týkajících se poslanců na návrh generálního tajemníka nebo politické skupiny.

                  4.   Předsednictvo přijímá rozhodnutí ve věcech týkajících se průběhu zasedání.

                  4.   Předsednictvo přijímá rozhodnutí ve věcech týkajících se průběhu zasedání.

                        Součástí průběhu zasedání jsou otázky týkající se chování poslanců ve všech prostorách Parlamentu.

                  5.   Předsednictvo přijímá ustanovení podle článku 35 týkající se nezařazených poslanců.

                  5.   Předsednictvo přijímá ustanovení podle článku 35 týkající se nezařazených poslanců.

                  6.   Předsednictvo rozhoduje o organizační struktuře sekretariátu a stanoví pravidla týkající se administrativního a finančního postavení úředníků a ostatních zaměstnanců.

                  6.   Předsednictvo rozhoduje o organizační struktuře sekretariátu a stanoví pravidla týkající se administrativního a finančního postavení úředníků a ostatních zaměstnanců.

                  7.   Předsednictvo sestavuje předběžný odhad výdajů Parlamentu.

                  7.   Předsednictvo sestavuje předběžný odhad výdajů Parlamentu.

                  8.   Předsednictvo vydává vnitřní směrnice pro kvestory
                        podle článku 28
                     .

                  8.   Předsednictvo vydává vnitřní směrnice pro kvestory
                        a může je pověřit plněním určitých úkolů
                     .

                  9.   Předsednictvo je orgánem odpovědným za povolování schůzí výborů mimo běžná pracovní místa a za udělování slyšení a povolení ke studijním a informativním cestám zpravodajů.

                  9.   Předsednictvo je orgánem odpovědným za povolování schůzí
                        a pracovních cest
                      výborů mimo běžná pracovní místa a za udělování slyšení a povolení ke studijním a informativním cestám zpravodajů.

                  Pokud jsou tyto schůze povoleny, určí se jazykový režim na základě
                        úředních jazyků používaných a požadovaných členy a náhradníky dotyčného výboru
                     .

                  Pokud jsou tyto schůze
                        nebo pracovní cesty
                      povoleny, určí se jazykový režim na základě
                        pravidel pro uplatňování mnohojazyčnosti přijatých předsednictvem
                     .
                        Stejné pravidlo platí pro delegace.

                        Totéž platí pro delegace, pokud není se souhlasem jejich členů a náhradníků rozhodnuto jinak.

                  10.   Předsednictvo jmenuje generálního tajemníka podle článku 222.

                  10.   Předsednictvo jmenuje generálního tajemníka podle článku 222.

                  11.   Předsednictvo stanoví prováděcí pravidla k
                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran
                      na evropské úrovni a
                        při provádění tohoto nařízení převezme úkoly, které jsou mu svěřeny tímto jednacím řádem
                     .

                  11.   Předsednictvo stanoví prováděcí pravidla k
                        právním předpisům o politických stranách a nadacích
                      na evropské úrovni a
                        pravidla upravující jejich financování
                     .

                  12.   Předsednictvo stanoví pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Parlamentu, jeho orgánů, funkcionářů a ostatních poslanců a přihlédne přitom k jakékoli interinstitucionální dohodě uzavřené v této věci. Tato pravidla se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie
                        a připojí se k tomuto jednacímu řádu

                      (7).

                  12.   Předsednictvo stanoví pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Parlamentu, jeho orgánů, funkcionářů a ostatních poslanců a přihlédne přitom k jakékoli interinstitucionální dohodě uzavřené v této věci. Tato pravidla se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

                  13.   Předseda nebo předsednictvo mohou pověřit jednoho nebo více členů předsednictva obecnými nebo specifickými úkoly, které jsou v pravomoci předsedy nebo předsednictva. Zároveň stanoví způsoby a prostředky jejich provádění.

                  13.   Předseda nebo předsednictvo mohou pověřit jednoho nebo více členů předsednictva obecnými nebo specifickými úkoly, které jsou v pravomoci předsedy nebo předsednictva. Zároveň stanoví způsoby a prostředky jejich provádění.

                  14.   Předsednictvo jmenuje dva místopředsedy, jejichž úkolem je udržování vztahů s vnitrostátními parlamenty.

                  14.   Předsednictvo jmenuje dva místopředsedy, jejichž úkolem je udržování vztahů s vnitrostátními parlamenty.

                        Místopředsedové informují pravidelně Konferenci předsedů o své činnosti v této oblasti.

                        14a.

                        Předsednictvo jmenuje místopředsedu, jehož úkolem je organizovat strukturované konzultace s evropskou občanskou společností o významných tématech.

                        14b.

                        Předsednictvo odpovídá za uplatňování statutu poslanců a na základě ročního rozpočtu rozhoduje o výši příspěvků.

                        15.

                        Po zvolení nového Parlamentu zůstává odstupující předsednictvo ve funkci až do prvního zasedání nového Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 22

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 26

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 26

                  Článek 26

                  Složení Konference předsedů

                  Složení Konference předsedů

                  1.   Konference předsedů se skládá z předsedy Parlamentu a předsedů politických skupin. Předseda politické skupiny se může nechat zastupovat členem své skupiny.

                  1.   Konference předsedů se skládá z předsedy Parlamentu a předsedů politických skupin. Předseda politické skupiny se může nechat zastupovat členem své skupiny.

                  2.   Předseda Parlamentu
                        vyzve
                      jednoho z
                        nezařazených poslanců
                      k účasti na schůzích Konference předsedů.
                        Tento poslanec však nemá hlasovací právo.

                  2.   Předseda Parlamentu
                        poskytne nezařazeným poslancům příležitost vyjádřit své názory, poté
                      jednoho z
                        nich vyzve
                      k účasti na schůzích Konference předsedů
                        bez hlasovacího práva
                     .

                  3.   Konference předsedů usiluje o dosažení shody ve věcech, které jí jsou postoupeny.

                  3.   Konference předsedů usiluje o dosažení shody ve věcech, které jí jsou postoupeny.

                  Není-li možno dosáhnout shody, o věci se hlasuje tak, že váha hlasu závisí na počtu poslanců v každé politické skupině.

                  Není-li možno dosáhnout shody, o věci se hlasuje tak, že váha hlasu závisí na počtu poslanců v každé politické skupině.

         Pozměňovací návrhy 23 a 387

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 27

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 27

                  Článek 27

                  Povinnosti Konference předsedů

                  Povinnosti Konference předsedů

                  1.   Konference předsedů plní povinnosti, které jí ukládá jednací řád.

                  1.   Konference předsedů plní povinnosti, které jí ukládá jednací řád.

                  2.   Konference předsedů přijímá rozhodnutí ve věci organizace práce Parlamentu a ve věcech týkajících se plánování legislativní činnosti.

                  2.   Konference předsedů přijímá rozhodnutí ve věci organizace práce Parlamentu a ve věcech týkajících se plánování legislativní činnosti.

                  3.   Konference předsedů je orgánem odpovědným za záležitosti související se vztahy s ostatními orgány a institucemi Evropské unie a s vnitrostátními parlamenty členských států.

                  3.   Konference předsedů je orgánem odpovědným za záležitosti související se vztahy s ostatními orgány a institucemi Evropské unie a s vnitrostátními parlamenty členských států.
                        Rozhodnutí o mandátu a složení delegace Parlamentu, která se má zúčastnit konzultací v Radě a v ostatních orgánech Evropské unie o zásadních otázkách rozvoje Evropské unie (jednání šerpů), jsou přijímána na základě příslušných postojů přijatých Parlamentem a zohledňují rozmanitost politických názorů zastoupených v Parlamentu. Místopředsedové pověření udržováním vztahů s vnitrostátními parlamenty pravidelně informují Konferenci předsedů o své činnosti v této oblasti.

                  4.   Konference předsedů je orgánem odpovědným za záležitosti související se vztahy s třetími zeměmi a s institucemi a organizacemi mimo Evropskou unii.

                  4.   Konference předsedů je orgánem odpovědným za záležitosti související se vztahy s třetími zeměmi a s institucemi a organizacemi mimo Evropskou unii.

                  5.   Konference předsedů je odpovědná za organizaci
                        strukturované konzultace
                      s evropskou občanskou společností o významných tématech. Ta může zahrnovat organizaci veřejných diskusí o tématech obecného evropského zájmu, kterých se mohou účastnit zainteresovaní občané.
                        Předsednictvo jmenuje místopředsedu odpovědného za provádění
                      těchto konzultací
                        , který podává zprávy
                      Konferenci předsedů.

                  5.   Konference předsedů je odpovědná za organizaci
                        strukturovaných konzultací
                      s evropskou občanskou společností o významných tématech. Ta může zahrnovat organizaci veřejných diskusí o tématech obecného evropského zájmu, kterých se mohou účastnit zainteresovaní občané.
                        Místopředseda odpovědný za organizaci
                      těchto konzultací
                        pravidelně informuje
                      Konferenci předsedů
                        o své činnosti v této oblasti
                     .

                  6.   Konference předsedů sestavuje návrhy pořadu jednání dílčích zasedání Parlamentu.

                  6.   Konference předsedů sestavuje návrhy pořadu jednání dílčích zasedání Parlamentu.

                  7.   Konference předsedů
                        je orgánem odpovědným za záležitosti
                      týkající se složení a působnosti výborů, vyšetřovacích výborů a smíšených parlamentních výborů, stálých delegací
                        a
                      delegací ad hoc.

                  7.   Konference předsedů
                        předkládá Parlamentu návrhy
                      týkající se složení a působnosti výborů, vyšetřovacích výborů a smíšených parlamentních výborů
                        a
                      stálých delegací
                        . Konference předsedů je odpovědná za povolování
                      delegací ad hoc.

                  8.   Konference předsedů rozhoduje o způsobu rozdělení křesel v jednacím sále podle článku 36.

                  8.   Konference předsedů rozhoduje o způsobu rozdělení křesel v jednacím sále podle článku 36.

                  9.   Konference předsedů je orgánem, který uděluje svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu.

                  9.   Konference předsedů je orgánem, který uděluje svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu.

                  10.   Konference předsedů předkládá předsednictvu návrhy na řešení administrativních a rozpočtových otázek týkajících se politických skupin.

                  10.   Konference předsedů předkládá předsednictvu návrhy na řešení administrativních a rozpočtových otázek týkajících se politických skupin.

         Pozměňovací návrh 24

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 28

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 28

                  Článek 28

                  Povinnosti kvestorů

                  Povinnosti kvestorů

                  Kvestoři
                        jsou pověřeni administrativními a finančními záležitostmi
                     , které se přímo týkají poslanců
                        , a to
                      podle vnitřních směrnic stanovených předsednictvem.

                  Kvestoři
                        odpovídají za administrativní a finanční záležitosti
                     , které se přímo týkají poslanců podle vnitřních směrnic stanovených předsednictvem
                        , a za jiné úkoly, které jsou jim svěřeny
                     .

         Pozměňovací návrh 25

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 29

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 29

                  Článek 29

                  Konference předsedů výborů

                  Konference předsedů výborů

                  1.   Konference předsedů výborů se skládá z předsedů všech stálých nebo zvláštních výborů a volí svého předsedu.

                  1.   Konference předsedů výborů se skládá z předsedů všech stálých nebo zvláštních výborů a volí svého předsedu.

                  V nepřítomnosti předsedy řídí schůzi Konference nejstarší
                        poslanec, nebo pokud není přítomen, nejstarší
                      přítomný poslanec.

                        1a.
                        V nepřítomnosti předsedy řídí schůzi Konference nejstarší přítomný poslanec.

                  2.   Konference předsedů výborů může dávat Konferenci předsedů doporučení týkající se práce výborů a návrhů pořadu jednání dílčích zasedání.

                  2.   Konference předsedů výborů může dávat Konferenci předsedů doporučení týkající se práce výborů a návrhů pořadu jednání dílčích zasedání.

                  3.   Předsednictvo a Konference předsedů mohou pověřovat Konferenci předsedů výborů určitými úkoly.

                  3.   Předsednictvo a Konference předsedů mohou pověřovat Konferenci předsedů výborů určitými úkoly.

         Pozměňovací návrh 26

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 30

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 30

                  Článek 30

                  Konference předsedů delegací

                  Konference předsedů delegací

                  1.   Konference předsedů delegací se skládá z předsedů všech stálých meziparlamentních delegací a volí svého předsedu.

                  1.   Konference předsedů delegací se skládá z předsedů všech stálých meziparlamentních delegací a volí svého předsedu.

                  V nepřítomnosti předsedy řídí schůzi Konference nejstarší
                        poslanec, nebo pokud není přítomen, nejstarší
                      přítomný poslanec.

                        1a.
                        V nepřítomnosti předsedy řídí schůzi Konference nejstarší přítomný poslanec.

                  2.   Konference předsedů delegací může dávat Konferenci předsedů doporučení týkající se práce delegací.

                  2.   Konference předsedů delegací může dávat Konferenci předsedů doporučení týkající se práce delegací.

                  3.   Předsednictvo a Konference předsedů mohou pověřovat Konferenci předsedů delegací určitými úkoly.

                  3.   Předsednictvo a Konference předsedů mohou pověřovat Konferenci předsedů delegací určitými úkoly.

         Pozměňovací návrh 27

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 30 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 30a

                        Kontinuita funkce v průběhu voleb

                        Po zvolení nového Parlamentu vykonávají všechny orgány a funkcionáři odstupujícího Parlamentu nadále své funkce až do prvního zasedání nového Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 28

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 31

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 31

                  Článek 31

                  Zveřejňování rozhodnutí předsednictva a Konference předsedů

                  Zveřejňování rozhodnutí předsednictva a Konference předsedů

                  1.   Zápisy z jednání předsednictva a Konference předsedů se překládají do všech úředních jazyků
                        , tisknou se
                      a rozesílají všem poslancům a jsou přístupné veřejnosti, pokud předsednictvo nebo Konference předsedů
                        mimořádně
                      nerozhodne u některých bodů zápisu jinak z důvodu zachování důvěrnosti
                        podle
                      čl. 4 odst. 1 až 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

                  1.   Zápisy z jednání předsednictva a Konference předsedů se překládají do všech úředních jazyků a rozesílají
                        se
                      všem poslancům a jsou přístupné veřejnosti, pokud předsednictvo nebo Konference předsedů
                        výjimečně
                      nerozhodne u některých bodů zápisu jinak z důvodu zachování důvěrnosti
                        v souladu s
                      čl. 4 odst. 1 až 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

                  2.   Kterýkoli poslanec může klást otázky týkající se
                        práce
                      předsednictva, Konference předsedů a kvestorů. Takové otázky se předkládají předsedovi písemně, oznámí se poslancům a do třiceti dnů od předložení se spolu s odpovědí zveřejní na internetových stránkách Parlamentu.

                  2.   Kterýkoli poslanec může klást otázky týkající se
                        plnění úkolů
                      předsednictva, Konference předsedů a kvestorů. Takové otázky se předkládají předsedovi písemně, oznámí se poslancům a do třiceti dnů od předložení se spolu s odpovědí zveřejní na internetových stránkách Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 29

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 32

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 32

                  Článek 32

                  Vytváření politických skupin

                        Zřizení a rozpouštění
                      politických skupin

                  1.   Poslanci se mohou sdružovat ve skupinách podle své politické příslušnosti.

                  1.   Poslanci se mohou sdružovat ve skupinách podle své politické příslušnosti.

                  Parlament obvykle neposuzuje politickou příslušnost členů skupiny. Vytvořením skupiny v souladu s tímto článkem se dotyční poslanci automaticky hlásí k politické příslušnosti. Parlament posuzuje, zda byla skupina vytvořena v souladu s jednacím řádem, pouze pokud to dotyční poslanci popírají.

                  Parlament obvykle neposuzuje politickou příslušnost členů skupiny. Vytvořením skupiny v souladu s tímto článkem se dotyční poslanci automaticky hlásí k politické příslušnosti. Parlament posuzuje, zda byla skupina vytvořena v souladu s jednacím řádem, pouze pokud to dotyční poslanci popírají.

                  2.   Politická skupina je tvořena poslanci zvolenými nejméně v jedné čtvrtině členských států. Nejnižší počet poslanců nutný k vytvoření politické skupiny je dvacet pět.

                  2.   Politická skupina je tvořena poslanci zvolenými nejméně v jedné čtvrtině členských států. Nejnižší počet poslanců nutný k vytvoření politické skupiny je dvacet pět.

                  3.   Pokud skupina přestane splňovat
                        požadovanou minimální hranici
                     , může předseda se souhlasem Konference předsedů povolit pokračování její existence do následujícího ustavujícího zasedání Parlamentu, pokud jsou splněny tyto podmínky:

                  3.   Pokud skupina přestane splňovat
                        některou z požadovaných minimálních prahových hodnot
                     , může předseda se souhlasem Konference předsedů povolit pokračování její existence do následujícího ustavujícího zasedání Parlamentu, pokud jsou splněny tyto podmínky:

                              —

                              poslanci i nadále zastupují nejméně jednu pětinu členských států;

                              —

                              poslanci i nadále zastupují nejméně jednu pětinu členských států;

                              —

                              skupina existuje déle než jeden rok.

                              —

                              skupina existuje déle než jeden rok.

                  Předseda tuto výjimku neuplatní v případě, že má dostatečné důvody domnívat se, že dochází k jejímu zneužití.

                  Předseda tuto výjimku neuplatní v případě, že má dostatečné důvody domnívat se, že dochází k jejímu zneužití.

                  4.   Poslanec nemůže patřit k více než jedné skupině.

                  4.   Poslanec nemůže patřit k více než jedné skupině.

                  5.   Vytvoření politické skupiny je oznámeno předsedovi Parlamentu formou prohlášení. Prohlášení musí obsahovat název skupiny, jména jejích členů a jména členů jejího předsednictva.

                  5.   Vytvoření politické skupiny je oznámeno předsedovi Parlamentu formou prohlášení. Prohlášení musí obsahovat název skupiny, jména jejích členů a jména členů jejího předsednictva.
                        Musí být podepsáno všemi členy skupiny.

                  6.   Prohlášení
                        o vytvoření
                      politické skupiny
                        se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie
                     .

                  6.   Prohlášení
                        se přiloží k zápisu z dílčího zasedání, v jehož průběhu bylo oznámeno zřízení dané
                      politické skupiny.

                        6a.

                        Předseda oznamuje vytváření politických skupin v Parlamentu. Toto oznámení má retroaktivní účinek od okamžiku, kdy skupina oznámila své vytvoření předsedovi podle tohoto článku.

                        Předseda rovněž oznamuje v Parlamentu rozpouštění politických skupin. Právní účinky tohoto oznámení počínají dnem následujícím po dni, kdy přestaly být splněny podmínky pro existenci dané politické skupiny.

         Pozměňovací návrhy 30 a 461

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 33

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 33

                  Článek 33

                  Činnosti a právní postavení politických skupin

                  Činnosti a právní postavení politických skupin

                  1.   Politické skupiny vykonávají své povinnosti v rámci činností Unie, a to včetně úkolů, které pro ně vyplývají z jednacího řádu. V rámci organizační struktury generálního sekretariátu mají politické skupiny k dispozici vlastní sekretariát, administrativní zázemí a finanční prostředky, které jsou zahrnuty v rozpočtu Evropského parlamentu.

                  1.   Politické skupiny vykonávají své povinnosti v rámci činností Unie, a to včetně úkolů, které pro ně vyplývají z jednacího řádu. V rámci organizační struktury generálního sekretariátu mají politické skupiny k dispozici vlastní sekretariát, administrativní zázemí a finanční prostředky, které jsou zahrnuty v rozpočtu Evropského parlamentu.

                        1a.

                        Na začátku každého volebního období bude Konference předsedů usilovat o uzavření dohody o postupech, v rámci nichž bude zohledněna ve výborech, delegacích a rozhodovacích orgánech politická rozmanitost Parlamentu.

                  2.   Předsednictvo stanoví pravidla pro poskytování, využívání a kontrolu tohoto zázemí a prostředků, stejně jako pravidla týkající se delegování příslušných pravomocí k plnění rozpočtu.

                  2.   Předsednictvo stanoví pravidla pro poskytování, využívání a kontrolu tohoto zázemí a prostředků, stejně jako pravidla týkající se delegování příslušných pravomocí k plnění rozpočtu
                        a důsledků případného porušení těchto pravidel, přičemž přihlédne k případnému návrhu Konference předsedů
                     .

                  3.   Tato pravidla stanoví administrativní a finanční důsledky případného rozpuštění politických skupin.

                  3.   Tato pravidla stanoví administrativní a finanční důsledky případného rozpuštění politických skupin.

         Pozměňovací návrh 31

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 34

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 34

                  Článek 34

                  Meziskupiny

                  Meziskupiny

                  1.   Jednotliví poslanci mohou vytvářet meziskupiny nebo jiná neoficiální seskupení poslanců složená z členů různých parlamentních výborů s cílem umožnit neformální výměnu názorů na konkrétní otázky napříč různými politickými skupinami a podporovat kontakty mezi poslanci a občanskou společností.

                  1.   Jednotliví poslanci mohou vytvářet meziskupiny nebo jiná neoficiální seskupení poslanců složená z členů různých parlamentních výborů s cílem umožnit neformální výměnu názorů na konkrétní otázky napříč různými politickými skupinami a podporovat kontakty mezi poslanci a občanskou společností.

                  2.   Tato seskupení nesmí vyvíjet žádnou činnost, která by mohla vést k záměně s oficiálními činnostmi Parlamentu nebo jeho orgánů. Jsou-li splněny podmínky stanovené v předpisech předsednictva o vytváření těchto seskupení, usnadňují politické skupiny činnost těchto seskupení tím, že jim poskytují logistickou podporu.

                  2.   Tato seskupení
                        musí být při svých činnostech zcela transparentní a
                      nesmí vyvíjet žádnou činnost, která by mohla vést k záměně s oficiálními činnostmi Parlamentu nebo jeho orgánů. Jsou-li splněny podmínky stanovené v předpisech předsednictva o vytváření těchto seskupení, usnadňují politické skupiny činnost těchto seskupení tím, že jim poskytují logistickou podporu.

                        Dotyčná seskupení
                      musí uvést
                        v
                      prohlášení jakoukoli podporu, peněžní či hmotnou (například služby sekretariátu), která by měla být podle přílohy I uvedena v prohlášení, pokud by byla poskytována poslancům jako jednotlivcům.

                        3.

                        Meziskupiny
                      musí uvést
                        ve výročním
                      prohlášení jakoukoli podporu, peněžní či hmotnou (například služby sekretariátu), která by měla být podle přílohy I uvedena v prohlášení, pokud by byla poskytována poslancům jako jednotlivcům.

                  Kvestoři vedou rejstřík prohlášení uvedených
                        ve druhém pododstavci
                     . Rejstřík je zveřejněn na internetové stránce Parlamentu. Kvestoři stanoví podrobná pravidla pro tato prohlášení.

                        4.
                        Kvestoři vedou rejstřík prohlášení uvedených
                        v odstavci 3
                     . Rejstřík je zveřejněn na internetové stránce Parlamentu. Kvestoři stanoví podrobná pravidla pro tato prohlášení
                        a zajistí dodržování tohoto článku
                     .

         Pozměňovací návrh 32

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  LEGISLATIVNÍ,
                        ROZPOČTOVÉ
                      A JINÉ POSTUPY

                  LEGISLATIVNÍ
                        A ROZPOČTOVÝ POSTUP
                     ,
                        POSTUP UDĚLOVÁNÍ ABSOLUTORIA
                      A JINÉ POSTUPY

         Pozměňovací návrh 33

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 37

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 37

                  Článek 37

                        Pracovní program Komise

                        Roční plánování

                  1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie.

                  1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie.

                  Parlament a Komise spolupracují při přípravě pracovního programu Komise – jímž Komise přispívá k ročnímu a víceletému plánování Unie –v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány
                        a připojenými k tomuto jednacímu řádu

                      (8).

                  Parlament a Komise spolupracují při přípravě pracovního programu Komise – jímž Komise přispívá k ročnímu a víceletému plánování Unie –v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány (8).

                        1a.

                        Poté, co je přijat pracovní program Komise, si Parlament, Rada a Komise podle bodu 7 Interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů

                      (8a)

                        vymění názory a dohodnou se na společném prohlášení o ročním interinstitucionálním plánování, v němž vytyčí obecné cíle a priority.

                        Před zahájením jednání s Radou a s Komisí o společném prohlášení předseda uspořádá s Konferencí předsedů a Konferencí předsedů výborů výměnu názorů ohledně obecných cílů a priorit Parlamentu.

                        Před podpisem společného prohlášení si předseda vyžádá souhlas Konference předsedů.

                        2.

                        V naléhavých a nepředvídaných případech může kterýkoli orgán ze svého vlastního podnětu a v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvách navrhnout přidání legislativního opatření k opatřením navrženým v pracovním programu Komise.

                  3.   Předseda zasílá usnesení
                        přijaté Parlamentem
                      ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států.

                  3.   Předseda zasílá veškerá usnesení
                        Parlamentu o legislativním plánování a prioritách
                      ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států.

                        Předseda požádá Radu o stanovisko k pracovnímu programu Komise a usnesení Parlamentu.

                        4.

                        Pokud není orgán schopen splnit stanovený časový harmonogram, oznámí ostatním orgánům důvody prodlení a navrhne nový časový harmonogram.

                        4a.

                        Má-li Komise v úmyslu stáhnout návrh, příslušný výbor pozve příslušného komisaře, aby s ním tento záměr projednal. Na tuto schůzi může být rovněž pozváno předsednictví Rady. Pokud příslušný výbor nesouhlasí s tím, aby byl návrh stažen, může Komisi požádat, aby učinila prohlášení v Parlamentu. Použije se článek 123.

         Pozměňovací návrh 34

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 38

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 38

                  Článek 38

                  Dodržování
                        Listiny
                      základních práv
                        Evropské unie

                  Dodržování základních práv

                  1.   Parlament při všech svých činnostech plně dodržuje
                        základní
                      práva
                        stanovená v Listině základních práv
                      Evropské
                        unie
                     .

                  1.   Parlament při všech svých činnostech plně dodržuje práva
                        , svobody a zásady uvedené v článku 6 Smlouvy o
                      Evropské
                        unii a hodnoty stanovené v článku 2 této smlouvy
                     .

                        Parlament také plně dodržuje hodnoty a práva zakotvená v článku 2 a v čl. 6 odst. 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii.

                  2.   Pokud se věcně příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců domnívá, že návrh legislativního aktu či jeho části nejsou v souladu
                        s
                      právy
                        zakotvenými v Listině základních práv
                      Evropské unie, je věc na jejich žádost postoupena výboru příslušnému
                        k výkladu Listiny. Stanovisko tohoto výboru se připojí ke zprávě věcně příslušného výboru jako příloha.

                  2.   Pokud se věcně příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců domnívá, že návrh legislativního aktu či jeho části nejsou v souladu
                        se základními
                      právy Evropské unie, je věc na jejich žádost postoupena výboru příslušnému
                        pro základní práva.

                        2a.

                        Tato žádost musí být předložena do čtyř pracovních týdnů ode dne, kdy bylo v Parlamentu oznámeno postoupení výboru.

                        2b.

                        Stanovisko výboru příslušného pro ochranu základních práv se připojí ke zprávě věcně příslušného výboru jako příloha.

         Pozměňovací návrh 36

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 39

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 39

                  Článek 39

                  Ověřování právního základu

                  Ověřování právního základu

                  1.   U všech návrhů
                        legislativních
                      aktů
                        a jiných dokumentů legislativní povahy
                      ověřuje věcně příslušný výbor jejich právní základ.

                  1.   U všech návrhů
                        právně závazných
                      aktů ověřuje věcně příslušný výbor jejich právní základ.

                  2.   Pokud příslušný výbor zpochybní platnost nebo vhodnost právního základu, a to rovněž v rámci ověřování podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii, požádá o stanovisko výbor příslušný pro právní záležitosti.

                  2.   Pokud příslušný výbor zpochybní platnost nebo vhodnost právního základu, a to rovněž v rámci ověřování podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii, požádá o stanovisko výbor příslušný pro právní záležitosti.

                  3.   Výbor příslušný pro právní záležitosti se
                        také
                      může otázkami týkajícími se právního základu
                        návrhů legislativních aktů
                      zabývat z vlastního podnětu. V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

                  3.   Výbor příslušný pro právní záležitosti se může otázkami týkajícími se právního základu zabývat
                        také
                      z vlastního podnětu
                        , a to v kterékoli fázi legislativního postupu
                     . V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

                  4.   Jestliže se výbor příslušný pro právní záležitosti rozhodne
                        zpochybnit
                      platnost nebo vhodnost právního základu, oznámí své závěry Parlamentu. Parlament o nich hlasuje před hlasováním o obsahu návrhu.

                  4.   Jestliže se výbor příslušný pro právní záležitosti rozhodne
                        po případné výměně názorů s Radou a Komisí v souladu s postupy dohodnutými na interinstitucionální úrovni

                      (1a)

                        , že zpochybní
                      platnost nebo vhodnost právního základu, oznámí své závěry Parlamentu. Parlament o nich hlasuje před hlasováním o obsahu návrhu
                        , aniž je tím dotčen článek 63 jednacího řádu
                     .

                  5.   Není přípustné předkládat v plénu pozměňovací návrhy, jejichž cílem je změna právního základu
                        návrhu legislativního aktu
                     , aniž by věcně příslušný výbor nebo výbor příslušný pro právní záležitosti zpochybnil platnost a vhodnost právního základu.

                  5.   Není přípustné předkládat v plénu pozměňovací návrhy, jejichž cílem je změna právního základu, aniž by věcně příslušný výbor nebo výbor příslušný pro právní záležitosti zpochybnil platnost a vhodnost právního základu.

                        6.

                        Jestliže Komise nesouhlasí se změnou svého návrhu tak, aby odpovídal právnímu základu schválenému Parlamentem, může zpravodaj nebo předseda výboru příslušného pro právní záležitosti nebo věcně příslušného výboru navrhnout, aby bylo hlasování o návrhu odloženo na jedno z příštích denních zasedání.

         Pozměňovací návrh 37

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 40

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 40

                  Článek 40

                  Přenesení legislativních pravomocí

                  Přenesení legislativních pravomocí
                        a svěření prováděcích pravomocí

                  1.   Posuzuje-li Parlament návrh legislativního aktu, kterým se přenáší pravomoc na Komisi, jak je stanoveno v článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, věnuje zvláštní pozornost cílům, obsahu, působnosti a době trvání přenesení pravomoci a podmínkám, jimž podléhá.

                  1.   Posuzuje-li Parlament návrh legislativního aktu, kterým se přenáší pravomoc na Komisi, jak je stanoveno v článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, věnuje zvláštní pozornost cílům, obsahu, působnosti a době trvání přenesení pravomoci a podmínkám, jimž podléhá.

                        1a.

                        Posuzuje-li Parlament návrh legislativního aktu, kterým se svěřují prováděcí pravomoci podle článku 291 Smlouvy o fungování Evropské unie, věnuje pozornost zejména skutečnosti, že při výkonu prováděcí pravomoci není Komise oprávněna legislativní akt měnit ani doplňovat, a to ani, pokud se jedná o prvky, které nejsou podstatné.

                  2.   Věcně příslušný výbor může kdykoli požádat o stanovisko výbor příslušný k výkladu a uplatňování práva Unie.

                  2.   Věcně příslušný výbor může kdykoli požádat o stanovisko výbor příslušný k výkladu a uplatňování práva Unie.

                  3.   Výbor příslušný
                        k výkladu
                      a uplatňování práva Unie se může otázkami týkajícími se přenesení legislativní pravomoci zabývat rovněž z vlastního podnětu. V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

                  3.   Výbor příslušný
                        pro výklad
                      a uplatňování práva Unie se může otázkami týkajícími se přenesení legislativní pravomoci
                        a svěření prováděcích pravomocí
                      zabývat rovněž z vlastního podnětu. V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

         Pozměňovací návrh 38

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 41

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 41

                  Článek 41

                  Ověřování finanční slučitelnosti

                  Ověřování finanční slučitelnosti

                  1.   Pokud má návrh
                        legislativního
                      aktu finanční dopady, Parlament posoudí, zda jsou k dispozici dostatečné finanční prostředky.

                  1.   Pokud má návrh
                        právně závazného
                      aktu finanční dopady, Parlament posoudí, zda jsou k dispozici dostatečné finanční prostředky.

                  2.
                        Aniž je dotčen článek 47,
                      věcně příslušný výbor ověří
                        finanční slučitelnost návrhu legislativního aktu nebo jiného dokumentu legislativní povahy s víceletým
                      finančním
                        rámcem
                     .

                  2.   Věcně příslušný výbor ověří
                        , zda jsou návrhy právně závazných aktů z finančního hlediska slučitelné s nařízením o víceletém
                      finančním
                        rámci
                     .

                  3.   Pokud věcně příslušný výbor mění finanční zajištění projednávaného aktu, vyžádá si stanovisko výboru příslušného pro rozpočtové otázky.

                  3.   Pokud věcně příslušný výbor mění finanční zajištění projednávaného aktu, vyžádá si stanovisko výboru příslušného pro rozpočtové otázky.

                  4.   Výbor příslušný pro rozpočtové otázky se také může z vlastního podnětu zabývat otázkami týkajícími se finanční slučitelnosti návrhů
                        legislativních
                      aktů. V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

                  4.   Výbor příslušný pro rozpočtové otázky se také může z vlastního podnětu zabývat otázkami týkajícími se finanční slučitelnosti návrhů
                        právně závazných
                      aktů. V takových případech o tom řádně informuje věcně příslušný výbor.

                  5.   Pokud se výbor příslušný pro rozpočtové otázky rozhodne zpochybnit finanční slučitelnost návrhu, oznámí své závěry Parlamentu,
                        který o nich
                      hlasuje.

                  5.   Pokud se výbor příslušný pro rozpočtové otázky rozhodne zpochybnit finanční slučitelnost návrhu, oznámí své závěry Parlamentu
                        předtím
                     ,
                        než Parlament o návrhu
                      hlasuje.

                        6.

                        Akt prohlášený za neslučitelný může být přijat Parlamentem s výhradou rozhodnutí rozpočtového orgánu.

         Pozměňovací návrh 39

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 42

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 42

                  Článek 42

                  Posuzování dodržování
                        zásady
                      subsidiarity

                  Posuzování dodržování
                        zásad
                      subsidiarity
                        a proporcionality

                  1.   Při posuzování návrhu legislativního aktu věnuje Parlament zvláštní pozornost dodržování zásad subsidiarity a proporcionality.

                  1.   Při posuzování návrhu legislativního aktu věnuje Parlament zvláštní pozornost dodržování zásad subsidiarity a proporcionality.

                  2.   Výbor příslušný k posuzování dodržování zásady subsidiarity
                        se může rozhodnout, že dá příslušnému výboru doporučení ohledně návrhu legislativního aktu
                     .

                  2.
                        Rozhodnout o tom, že dá věcně příslušnému výboru doporučení ohledně návrhu legislativního aktu, může pouze
                      výbor příslušný k posuzování dodržování zásady subsidiarity.

                        3.

                        Jestliže vnitrostátní parlament zašle předsedovi odůvodněné stanovisko v souladu s článkem 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii a s článkem 6 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality, je tento dokument postoupen příslušnému výboru a pro informaci výboru příslušnému k posuzování dodržování zásady subsidiarity.

                  4.   S výjimkou naléhavých případů uvedených v článku 4 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii nesmí příslušný výbor přistoupit ke konečnému hlasování dříve, než uplyne lhůta osmi týdnů stanovená v článku 6 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality.

                  4.   S výjimkou naléhavých případů uvedených v článku 4 Protokolu
                        č. 1
                      o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii nesmí
                        věcně
                      příslušný výbor přistoupit ke konečnému hlasování dříve, než uplyne lhůta osmi týdnů stanovená v článku 6 Protokolu
                        č. 2
                      o používání zásad subsidiarity a proporcionality.

                        4a.

                        Jestliže vnitrostátní parlament zašle předsedovi Parlamentu odůvodněné stanovisko v souladu s článkem 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii a s článkem 6 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality, je tento dokument postoupen věcně příslušnému výboru a pro informaci výboru příslušnému k posuzování dodržování zásady subsidiarity.

                  5.   Pokud odůvodněná stanoviska vyjadřující nesoulad návrhu legislativního aktu se zásadou subsidiarity představují alespoň třetinu všech hlasů přidělených vnitrostátním parlamentům nebo čtvrtinu těchto hlasů v případě návrhu legislativního aktu předloženého na základě článku 76 Smlouvy o fungování Evropské unie, přijme Parlament rozhodnutí až poté, co autor návrhu uvede, jak hodlá postupovat.

                  5.   Pokud odůvodněná stanoviska vyjadřující nesoulad návrhu legislativního aktu se zásadou subsidiarity představují alespoň třetinu všech hlasů přidělených vnitrostátním parlamentům nebo čtvrtinu těchto hlasů v případě návrhu legislativního aktu předloženého na základě článku 76 Smlouvy o fungování Evropské unie, přijme Parlament rozhodnutí až poté, co autor návrhu uvede, jak hodlá postupovat.

                  6.   Pokud odůvodněná stanoviska vyjadřující nesoulad návrhu legislativního aktu se zásadou subsidiarity představují v rámci řádného legislativního postupu alespoň prostou většinu hlasů přidělených vnitrostátním parlamentům, příslušný výbor po zvážení odůvodněných stanovisek vnitrostátních parlamentů a Komise a po vyslechnutí stanoviska výboru příslušného k posuzování dodržování zásady subsidiarity může doporučit Parlamentu, aby návrh z důvodu porušení zásady subsidiarity zamítl nebo předložit Parlamentu jiné doporučení, které může navrhovat změny týkající se dodržování zásady subsidiarity. Stanovisko výboru příslušného k posuzování dodržování zásady subsidiarity je přílohou takového doporučení.

                  6.   Pokud odůvodněná stanoviska vyjadřující nesoulad návrhu legislativního aktu se zásadou subsidiarity představují v rámci řádného legislativního postupu alespoň prostou většinu hlasů přidělených vnitrostátním parlamentům, příslušný výbor po zvážení odůvodněných stanovisek vnitrostátních parlamentů a Komise a po vyslechnutí stanoviska výboru příslušného k posuzování dodržování zásady subsidiarity může doporučit Parlamentu, aby návrh z důvodu porušení zásady subsidiarity zamítl nebo předložit Parlamentu jiné doporučení, které může navrhovat změny týkající se dodržování zásady subsidiarity. Stanovisko výboru příslušného k posuzování dodržování zásady subsidiarity je přílohou takového doporučení.

                  Doporučení se předkládá Parlamentu k rozpravě a hlasování. Pokud je doporučení zamítnout návrh přijato většinou odevzdaných hlasů, prohlásí předseda postup za ukončený. Pokud Parlament návrh nezamítne, postup pokračuje a zohlední se všechna doporučení, která Parlament schválil.

                  Doporučení se předkládá Parlamentu k rozpravě a hlasování. Pokud je doporučení zamítnout návrh přijato většinou odevzdaných hlasů, prohlásí předseda postup za ukončený. Pokud Parlament návrh nezamítne, postup pokračuje a zohlední se všechna doporučení, která Parlament schválil.

         Pozměňovací návrh 40

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 44

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 44

                  Článek 44

                  Zastoupení Parlamentu na zasedání Rady

                  Zastoupení Parlamentu na zasedání Rady

                  Pokud Rada přizve Parlament k účasti na svém zasedání,
                        na kterém Rada jedná v rámci své legislativní pravomoci,
                      předseda Parlamentu požádá předsedu nebo zpravodaje příslušného výboru nebo jiného poslance navrženého výborem, aby zastupoval Parlament.

                  Pokud Rada přizve Parlament k účasti na svém zasedání, předseda Parlamentu požádá předsedu nebo zpravodaje
                        věcně
                      příslušného výboru nebo jiného poslance navrženého výborem, aby zastupoval Parlament.

         Pozměňovací návrh 41

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 45

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 45

                  Článek 45

                  Právo
                        podnětu udělené
                      Parlamentu
                        Smlouvami

                  Právo Parlamentu
                        předkládat návrhy

                  V případech, kdy Smlouvy udělují Parlamentu právo podnětu, může příslušný výbor rozhodnout o vypracování zprávy z vlastního podnětu.

                  V případech, kdy Smlouvy udělují Parlamentu právo podnětu, může příslušný výbor rozhodnout o vypracování zprávy z vlastního podnětu
                        podle článku 52
                     .

                  Zpráva se skládá z:

                  Zpráva se skládá z:

                              a)

                              návrhu usnesení,

                              a)

                              návrhu usnesení,

                              b)

                                    v případě potřeby návrhu rozhodnutí nebo
                                  předběžného návrhu;

                              b)

                              předběžného návrhu;

                              c)

                              vysvětlujícího prohlášení případně obsahujícího finanční prohlášení.

                              c)

                              vysvětlujícího prohlášení případně obsahujícího finanční prohlášení.

                  Vyžaduje-li přijetí aktu Parlamentem schválení nebo souhlas Rady a stanovisko nebo souhlas Komise, může Parlament po hlasování o navrženém aktu a na návrh zpravodaje rozhodnout o odkladu hlasování o návrhu usnesení do doby, než Rada nebo Komise vyjádří své stanovisko.

                  Vyžaduje-li přijetí aktu Parlamentem schválení nebo souhlas Rady a stanovisko nebo souhlas Komise, může Parlament po hlasování o navrženém aktu a na návrh zpravodaje rozhodnout o odkladu hlasování o návrhu usnesení do doby, než Rada nebo Komise vyjádří své stanovisko.

         Pozměňovací návrh 42

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 46

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 46

                  Článek 46

                        Podnět podle článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie

                        Žádost, aby Komise předložila návrh

                  1.   Parlament může požádat Komisi, aby předložila vhodný návrh na přijetí nového aktu nebo změnu stávajícího aktu, podle článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to formou usnesení na základě zprávy z vlastního podnětu od příslušného výboru vypracované v souladu s článkem 52. K přijetí usnesení při konečném hlasování je potřebný souhlas většiny všech poslanců. Parlament může zároveň stanovit lhůtu pro předložení takového návrhu.

                  1.   Parlament může požádat Komisi, aby předložila vhodný návrh na přijetí nového aktu nebo změnu stávajícího aktu, podle článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to formou usnesení na základě zprávy z vlastního podnětu od příslušného výboru vypracované v souladu s článkem 52. K přijetí usnesení při konečném hlasování je potřebný souhlas většiny všech poslanců. Parlament může zároveň stanovit lhůtu pro předložení takového návrhu.

                  2.   Návrh aktu Unie v rámci práva podnětu Parlamentu v souladu s článkem 225 Smlouvy o fungování Evropské unie může podat každý poslanec.

                  2.   Návrh aktu Unie v rámci práva podnětu Parlamentu v souladu s článkem 225 Smlouvy o fungování Evropské unie může podat každý poslanec.

                  Takovýto návrh může společně podat až deset poslanců.
                        K návrhu, v němž se uvede jeho
                      právní základ, může být připojena důvodová zpráva nepřesahující 150 slov.

                  Takovýto návrh může společně podat až deset poslanců.
                        Návrh uvádí
                      právní základ
                        a
                      může
                        k němu
                      být připojena důvodová zpráva nepřesahující 150 slov.

                        Návrh se předá předsedovi, který ověří, zda jsou splněny příslušné právní požadavky. Předseda může návrh postoupit výboru příslušnému pro ověření právního základu s žádostí o vypracování stanoviska. Pokud předseda prohlásí návrh za přípustný, oznámí jej na plenárním zasedání a postoupí jej věcně příslušnému výboru.

                        Před postoupením věcně příslušnému výboru je návrh přeložen do úředních jazyků, které předseda tohoto výboru pokládá za potřebné pro celkové posouzení.

                        O dalším postupu rozhodne věcně příslušný výbor do tří měsíců od postoupení a poté, co poskytl autorům návrhu možnost vystoupit ve výboru.

                        Jména autorů návrhu se uvedou v názvu zprávy.

                        3.

                        Návrh se předá předsedovi, který ověří, zda jsou splněny příslušné právní požadavky. Předseda může postoupit žádost o stanovisko týkající se vhodnosti právního základu výboru příslušnému k tomuto ověření. Pokud předseda prohlásí návrh za přípustný, vyhlásí jej na plenárním zasedání a postoupí jej věcně příslušnému výboru

                        Před postoupením věcně příslušnému výboruje návrh přeložen do úředních jazyků, které předseda tohoto výboru pokládá za potřebné pro souhrnné posouzení.

                        Výbor může předsedovi doporučit, aby byl návrh v souladu s možnostmi a lhůtami stanovenými v čl. 136 odst. 2, 3 a 7 předložen volně k podpisu všem poslancům.

                        Pokud daný návrh podepíše většina poslanců Parlamentu, bude zpráva týkající se návrhu považována za schválenou ze strany Konference předsedů. Výbor po vyslechnutí autorů návrhu vypracuje v souladu s článkem 52 zprávu.

                        Pokud návrh není předložen volně k dalším podpisům nebo podepsán většinou poslanců, rozhodnevěcně příslušný výboro dalším postupu do tří měsíců od postoupení po konzultaci sautory návrhu.

                        Jména autorů návrhu se uvedou v názvu zprávy.

                  4.   V usnesení Parlamentu se uvede vhodný právní základ a připojí se k němu
                        podrobná
                      doporučení ohledně obsahu požadovaných návrhů
                        , přičemž musí být dodržena základní práva a zásada subsidiarity
                     .

                  4.   V usnesení Parlamentu se uvede vhodný právní základ a připojí se k němu doporučení ohledně obsahu požadovaných návrhů.

                  5.   Pokud má návrh finanční dopady, Parlament uvede, jak zajistit dostatečné finanční prostředky.

                  5.   Pokud má návrh finanční dopady, Parlament uvede, jak zajistit dostatečné finanční prostředky.

                  6.   Příslušný výbor sleduje pokrok v přípravách navrženého
                        legislativního
                      aktu, který je vypracováván na zvláštní žádost Parlamentu.

                  6.   Příslušný výbor sleduje pokrok v přípravách navrženého
                        právního
                      aktu
                        Unie
                     , který je vypracováván na zvláštní žádost Parlamentu.

                        6a.

                        Konference předsedů výborů pravidelně monitoruje, zda Komise dodržuje bod 10 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů, podle nějž má Komise na žádosti o předložení návrhů odpovědět do tří měsíců prostřednictvím přijetí zvláštního sdělení, v němž oznámí, jak v dané věci zamýšlí dále postupovat. Konference předsedů výborů pravidelně informuje o výsledcích tohoto monitorování Konferenci předsedů.

         Pozměňovací návrh 43

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 47

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 47

                  Článek 47

                  Projednávání
                        legislativních dokumentů

                  Projednávání
                        právně závazných aktů

                  1.   Návrhy
                        legislativních
                      aktů
                        a jiné dokumenty legislativní povahy
                      postupuje předseda příslušnému výboru k projednání.

                  1.   Návrhy
                        právně závazných
                      aktů
                        , které Parlament obdržel od ostatních orgánů nebo od členských států,
                      postupuje předseda příslušnému výboru k projednání.

                        V případě pochybností může předseda předtím, než oznámí v Parlamentu jejich postoupení příslušnému výboru, uplatnit čl. 201 odst. 2.

                        Pokud je návrh uveden v pracovním programu Komise, může příslušný výbor rozhodnout o jmenování zpravodaje, který sleduje vypracovávání návrhu.

                        Konzultace ze strany Rady nebo žádosti Komise o stanovisko se postupují předsedovi výboru příslušného k projednání daného návrhu.

                        Ustanovení o prvním čtení obsažená v článcích 38 až 46, 57 až 63 a 75 se vztahují na návrhy legislativních aktů, ať již vyžadují jedno, dvě nebo tři čtení.

                        1a.

                        V případě pochybností může předseda předtím, než oznámí v Parlamentu postoupení příslušnému výboru, předložit Konferenci předsedů otázku ohledně příslušnosti. Konference předsedů přijme rozhodnutí na základě doporučení Konference předsedů výborů nebo jejího předsedy v souladu s čl. 201a odst. 2

                        1b.

                        Příslušný výbor může kdykoli jmenovat zpravodaje, který sleduje přípravu návrhu. Příslušný výbor přitom věnuje zvláštní pozornost návrhům, které jsou uvedeny v pracovním programu Komise.

                  2.
                        Postoje Rady se postupují k projednání výboru, který byl příslušným výborem v prvním čtení.

                        Ustanovení pro druhé čtení obsažená v článcích 64 až 69 a 76 se vztahují na postoje Rady.

                  3.
                        Během dohodovacího řízení mezi Parlamentem a Radou následujícím po druhém čtení se návrh nepostupuje výboru.

                        Ustanovení pro třetí čtení obsažená v článcích 70, 71 a 72 se vztahují na dohodovací řízení.

                  4.
                        Ustanovení článků 49, 50 a 53, čl. 59 odst. 1 a 3 a článků 60, 61 a 188 se nevztahují na druhé a třetí čtení.

                  5.   V případě rozporu mezi ustanoveními jednacího řádu týkajícími se druhého a třetího čtení a jiným ustanovením jednacího řádu mají přednost ustanovení týkající se druhého a třetího čtení.

                  5.   V případě rozporu mezi ustanoveními jednacího řádu týkajícími se druhého a třetího čtení a jiným ustanovením jednacího řádu mají přednost ustanovení týkající se druhého a třetího čtení.

         Pozměňovací návrh 44

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 47 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 47a

                        Urychlení legislativních postupů

                        Příslušný výbor či příslušné výbory se mohou v koordinaci s Radou a Komisí dohodnout na urychlení legislativního postupu u konkrétních návrhů, obzvláště pokud se jedná o návrhy, které jsou ve společném prohlášení o ročním interinstitucionálním plánování podle čl. 37 odst. 1a označeny za prioritní.

         Pozměňovací návrh 45

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 48

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 48

                  Článek 48

                  Legislativní postupy týkající se podnětů členských států

                  Legislativní postupy týkající se podnětů
                        jiných orgánů než Komise nebo podnětů
                      členských států

                  1.
                        Podněty
                      členských států
                        podle článku 76 Smlouvy o fungování Evropské unie se projednávají v souladu s tímto článkem a články 38 až 43, 47 a 59 jednacího řádu
                     .

                  1.
                        Při projednávání podnětů jiných orgánů než Komise nebo podnětů
                      členských států
                        může příslušný výbor pozvat zástupce orgánů či členských států, od nichž podnět pochází, aby svůj podnět představili na schůzi výboru
                     .
                        Zástupce členských států předkládajících podnět může doprovázet předsednictví Rady.

                  2.
                        Příslušný výbor může vyzvat zástupce těchto členských států, aby přednesli svůj podnět výboru. Zástupce členských států může doprovázet předsednictví Rady.

                  3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu zaujme stanovisko. Pokud
                        je tomu tak
                     , nepřijme výbor svou zprávu, dokud stanovisko Komise
                        neobdrží
                     .

                  3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu zaujme stanovisko
                        nebo zda hodlá v brzké době předložit alternativní návrh
                     . Pokud
                        Komise potvrdí
                     ,
                        že stanovisko zaujme,
                      nepřijme výbor svou zprávu, dokud
                        neobdrží
                      stanovisko
                        nebo alternativní návrh
                      Komise.

                  4.   Pokud
                        se
                      dva nebo více návrhů Komise nebo členského státu se stejným legislativním záměrem
                        předkládá Parlamentu souběžně nebo během krátké doby
                     , Parlament o nich vypracuje jednu zprávu. V této zprávě příslušný výbor uvede, ke kterému textu předkládá pozměňovací návrhy, a na všechny ostatní texty odkáže v legislativním usnesení.

                  4.   Pokud
                        jsou Parlamentu předloženy souběžně nebo v krátkém časovém odstupu
                      dva nebo více návrhů Komise nebo
                        jiného orgánu nebo
                      členského státu se stejným legislativním záměrem, Parlament o nich vypracuje jednu zprávu. V této zprávě příslušný výbor uvede, ke kterému textu předkládá pozměňovací návrhy, a na všechny ostatní texty odkáže v legislativním usnesení.

         Pozměňovací návrh 46

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 49

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 49

                  Článek 49

                  Legislativní zprávy

                  Legislativní zprávy

                  1.   Předseda výboru, jemuž byl postoupen návrh
                        legislativního
                      aktu, navrhne výboru postup, kterým je třeba se řídit.

                  1.   Předseda výboru, jemuž byl postoupen návrh
                        právně závazného
                      aktu, navrhne výboru postup, kterým je třeba se řídit.

                  2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije
                        článek
                      50, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
                        pracovního programu Komise dohodnutého podle článku 37
                     .

                  2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije
                        zjednodušený postup podle článku
                      50, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
                        čl
                     .
                        47 odst. 1b.

                  3.   Zpráva výboru se skládá z:

                  3.   Zpráva výboru se skládá z:

                              a)

                              případných pozměňovacích návrhů, spolu se stručným odůvodněním, za které je odpovědný
                                    zpravodaj
                                  a o němž se nehlasuje,

                              a)

                              případných pozměňovacích návrhů, spolu se stručným odůvodněním, za které je odpovědný
                                    jejich autor
                                  a o němž se nehlasuje,

                              b)

                              návrhu legislativního usnesení podle čl. 59 odst.
                                    2
                                 ,

                              b)

                              návrhu legislativního usnesení podle čl. 59 odst.
                                    1c
                                 ,

                              c)

                              případného vysvětlujícího prohlášení,
                                    včetně finančního rozkladu
                                  o finančním dopadu zprávy a o její slučitelnosti s víceletým finančním rámcem.

                              c)

                              případného vysvětlujícího prohlášení,
                                    které v nutných případech obsahuje finanční rozklad
                                  o finančním dopadu zprávy a o její slučitelnosti s víceletým finančním rámcem.

                              ca)

                                    odkazu na případné posouzení dopadu provedené Parlamentem.

         Pozměňovací návrh 47

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 50

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 50

                  Článek 50

                  Zjednodušený postup

                  Zjednodušený postup

                  1.   Po prvním projednání návrhu legislativního aktu může předseda výboru navrhnout jeho schválení bez pozměňovacích návrhů. Nevznese-li nejméně jedna desetina členů výboru námitku, předseda
                        výboru
                      předloží Parlamentu zprávu o schválení návrhu. Použije se čl. 150 odst. 1 druhý pododstavec, odst. 2 a 4.

                  1.   Po prvním projednání návrhu legislativního aktu může předseda výboru navrhnout jeho schválení bez pozměňovacích návrhů. Nevznese-li nejméně jedna desetina členů výboru námitku,
                        považuje se navržený postup za schválený.
                      Předseda
                        nebo zpravodaj, pokud byl jmenován,
                      předloží Parlamentu zprávu o schválení návrhu. Použije se čl. 150 odst. 1 druhý pododstavec, odst. 2 a 4.

                  2.   Předseda výboru může navrhnout, že on nebo zpravodaj zpracují pozměňovací návrhy na základě jednání ve výboru.
                        Pokud se takto výbor dohodne, jsou tyto
                      pozměňovací návrhy odeslány členům výboru. Nevznese-li nejméně jedna desetina členů výboru námitku
                        ve
                      stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než
                        dvacet jedna dní ode dne
                      odeslání, je zpráva považována za přijatou ve výboru. V takovém případě jsou návrh usnesení a pozměňovací návrhy předloženy Parlamentu bez rozpravy podle čl. 150 odst. 1 druhého pododstavce, odst. 2 a 4.

                  2.   Předseda výboru může
                        případně
                      navrhnout, že on nebo zpravodaj zpracují pozměňovací návrhy na základě jednání ve výboru. Nevznese-li nejméně jedna desetina členů výboru námitku
                        , považuje se navržený postup za schválený
                      a pozměňovací návrhy
                        jsou
                      odeslány členům výboru.

                  Nevznese-li nejméně jedna desetina členů výboru námitku
                        vůči těmto pozměňovacím návrhům
                      ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než
                        deset pracovních dní ode dne odeslání,
                      je zpráva považována za přijatou ve výboru. V takovém případě jsou návrh usnesení a pozměňovací návrhy předloženy Parlamentu bez rozpravy podle čl. 150 odst. 1 druhého pododstavce a odst. 2 a 4.

                        Pokud nejméně jedna desetina členů výboru vznese námitku vůči těmto pozměňovacím návrhům, hlasuje se o těchto návrzích na další schůzi výboru.

                  3.
                        Pokud nejméně jedna desetina členů výboru vznese námitku, hlasuje se o pozměňovacích návrzích na další schůzi výboru.

                  4.
                        První a druhá věta odstavce 1, první, druhá a třetí věta odstavců 2 a 3 se použijí
                      obdobně na stanoviska výborů podle článku 53.

                  4.
                        S výjimkou ustanovení týkajících se předložení návrhů Parlamentu se tento článek použije
                      obdobně na stanoviska výborů podle článku 53.

         Pozměňovací návrh 48

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 51

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 51

                  Článek 51

                  Nelegislativní zprávy

                  Nelegislativní zprávy

                  1.   Pokud výbor vypracovává nelegislativní zprávu, jmenuje zpravodaje ze svých členů nebo ze stálých náhradníků.

                  1.   Pokud výbor vypracovává nelegislativní zprávu, jmenuje zpravodaje ze svých členů nebo ze stálých náhradníků.

                  2.
                        Zpravodaj je odpovědný za přípravu zprávy výboru a za její předložení Parlamentu jménem výboru.

                  3.   Zpráva výboru se skládá z:

                  3.   Zpráva výboru se skládá z:

                              a)

                              návrhu usnesení,

                              a)

                              návrhu usnesení,

                              b)

                              vysvětlujícího prohlášení
                                    včetně finančního rozkladu
                                  o finančním dopadu zprávy a o její slučitelnosti s víceletým finančním rámcem,

                              b)

                              vysvětlujícího prohlášení
                                    , které v nutných případech obsahuje finanční rozklad
                                  o finančním dopadu zprávy a o její slučitelnosti s víceletým finančním rámcem,

                              c)

                              znění případných návrhů usnesení, které mají být ve zprávě obsaženy podle čl.133 odst. 4.

                              c)

                              znění případných návrhů usnesení, které mají být ve zprávě obsaženy podle čl.133 odst. 4.

         Pozměňovací návrh 49

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 52

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 52

                  Článek 52

                  Zprávy z vlastního podnětu

                  Zprávy z vlastního podnětu

                  1.   Pokud má výbor v úmyslu vypracovat zprávu
                        a předložit Parlamentu návrh usnesení týkajícího
                      se záležitosti spadající do jeho působnosti,
                        v níž nebyl požádán ani o konzultaci
                     ,
                        ani o stanovisko podle čl. 201 odst. 1,
                      může tak učinit pouze se svolením Konference předsedů.
                        Pokud je toto svolení odepřeno, musí být vždy uveden důvod. Pokud je předmětem zprávy návrh, který poslanec podal v souladu s čl. 46 odst. 2, lze svolení odepřít pouze v případě, že nejsou splněny podmínky stanovené v článku 5 statutu poslanců a článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  1.   Pokud má výbor v úmyslu vypracovat
                        nelegislativní
                      zprávu
                        nebo zprávu podle článků 45 či 46 týkající
                      se záležitosti spadající do jeho působnosti,
                        která nebyla postoupena žádnému výboru
                     , může tak učinit pouze se svolením Konference předsedů.

                  Konference předsedů rozhoduje o žádostech o udělení svolení k vypracování
                        zpráv předložených podle prvního pododstavce
                      podle prováděcích pravidel, která si sama stanoví.

                  Konference předsedů rozhoduje o žádostech o udělení svolení k vypracování
                        zprávy ve smyslu odstavce 1 podle
                      prováděcích pravidel, která si sama stanoví.
                        Je-li zpochybněna příslušnost výboru, který o svolení k vypracování zprávy požádal, Konference předsedů rozhodne do šesti týdnů na základě doporučení vydaného Konferencí předsedů výborů, nebo není-li toto doporučení připravováno, předsedou Konference předsedů výborů. Pokud v této lhůtě Konference předsedů nerozhodne, doporučení se považuje za schválené.

                        1a.

                        Pokud Konference předsedů svolení neudělí, své rozhodnutí odůvodní.

                        V případě, že předmět zprávy spadá do práva podnětu Parlamentu podle článku 45, lze svolení odepřít pouze z důvodu nesplnění podmínek stanovených ve Smlouvách.

                        1b.

                        V případech uvedených v článcích 45 a 46 Konference předsedů rozhodne do dvou měsíců.

                  2.   Návrhy usnesení
                        obsažené ve zprávách z vlastního podnětu
                      se projednávají
                        v Parlamentu
                      formou krátkého přednesení stanoveného v článku 151. Pozměňovací návrhy k těmto návrhům usnesení jsou přípustné k projednání v plénu pouze tehdy, pokud
                        jsou předloženy zpravodajem kvůli
                      zohlednění nových informací nebo nejméně
                        desetinou
                      poslanců Parlamentu. Politické skupiny mohou předložit alternativní návrhy usnesení v souladu s čl. 170 odst. 4. U návrhů usnesení výboru a pozměňovacích návrhů k těmto usnesením se
                        použijí články 176 a
                      180. Článek 180 se použije rovněž pro jediné hlasování o alternativních návrzích usnesení.

                  2.   Návrhy usnesení
                        předložené Parlamentu
                      se projednávají formou krátkého přednesení stanoveného v článku 151. Pozměňovací návrhy k těmto návrhům usnesení
                        a žádosti o dílčí nebo oddělené hlasování
                      jsou přípustné k projednání v plénu pouze tehdy, pokud
                        je předložil zpravodaj za účelem
                      zohlednění nových informací, nebo nejméně
                        jedna desetina
                      poslanců Parlamentu. Politické skupiny mohou předložit alternativní návrhy usnesení v souladu s čl. 170 odst. 4. U návrhů usnesení výboru a pozměňovacích návrhů k těmto usnesením se
                        použije článek
                      180. Článek 180 se použije rovněž pro jediné hlasování o alternativních návrzích usnesení.

                        První pododstavec se nepoužije, splňuje-li předmět zprávy podmínky pro projednání při přednostní rozpravě v plénu nebo je-li zpráva navržena podle práva podnětu podle článků 45 nebo 46 nebo byla-li zpráva uznána za strategickou

                      (9)

                        .

                        2a.

                        Odstavec 2 se nepoužije, splňuje-li předmět zprávy podmínky pro projednání při přednostní rozpravě v plénu nebo je-li zpráva navržena podle práva podnětu podle článků 45 nebo 46 nebo byla-li zpráva uznána za strategickou

                      (9a)

                        .

                  3.
                        V případě, že předmět zprávy spadá do práva podnětu podle článku 45, lze svolení odepřít pouze na základě nesplnění podmínek stanovených ve Smlouvách.

                  4.
                        V případech uvedených v článcích 45 a 46 Konference předsedů rozhodne do dvou měsíců.

         Pozměňovací návrh 50

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 53

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 53

                  Článek 53

                  Stanoviska výborů

                  Stanoviska výborů

                  1.   Jestliže si výbor, jemuž byla otázka postoupena nejdříve, přeje seznámit se se stanoviskem jiného výboru nebo jestliže si jiný výbor přeje sdělit své stanovisko
                        ke zprávě
                      výboru, jemuž byla otázka postoupena nejdříve, požádají tyto výbory předsedu Parlamentu, aby byl podle čl. 201 odst. 3 jmenován jeden výbor jako příslušný výbor a druhý výbor jako výbor, od něhož se žádá stanovisko.

                  1.   Jestliže si výbor, jemuž byla otázka postoupena nejdříve, přeje seznámit se se stanoviskem jiného výboru nebo jestliže si jiný výbor přeje sdělit své stanovisko výboru, jemuž byla otázka postoupena nejdříve, požádají tyto výbory předsedu Parlamentu, aby byl podle čl. 201 odst. 3 jmenován jeden výbor jako příslušný výbor a druhý výbor jako výbor, od něhož se žádá stanovisko.

                        Výbor, který vypracovává stanovisko, může některého ze svých členů či stálých náhradníků jmenovat navrhovatelem nebo zaslat své stanovisko ve formě dopisu předsedy.

                  2.
                        V případě dokumentů legislativní povahy ve smyslu čl. 47 odst. 1
                      obsahuje
                        stanovisko
                      návrhy na změnu textu, který byl postoupen výboru, popřípadě s krátkými odůvodněními. Za tato odůvodnění je odpovědný autor
                        návrhu
                      a nehlasuje se o nich. V případě potřeby předloží výbor, který byl požádán o stanovisko stručné písemné odůvodnění k dokumentu jako celku.

                  2.
                        Pokud se stanovisko týká návrhu právně závazného aktu,
                      obsahuje návrhy na změnu textu, který byl postoupen výboru, popřípadě s krátkými odůvodněními. Za tato odůvodnění je odpovědný
                        jejich
                      autor a nehlasuje se o nich. V případě potřeby předloží výbor, který byl požádán o stanovisko stručné písemné odůvodnění k dokumentu jako celku.
                        Za toto stručné odůvodnění odpovídá zpravodaj.

                        U nelegislativních textů
                      obsahuje
                        stanovisko
                      návrhy k začlenění do návrhu usnesení předloženého příslušným výborem.

                        Pokud se stanovisko netýká návrhu právně závazného aktu,
                      obsahuje návrhy k začlenění do návrhu usnesení předloženého příslušným výborem.

                  O těchto návrzích na změnu textu a návrzích k začlenění do usnesení příslušný výbor hlasuje.

                  O těchto návrzích na změnu textu a návrzích k začlenění do usnesení příslušný výbor hlasuje.

                  Stanovisko se zabývá pouze záležitostmi, které spadají do příslušnosti výboru, který jej předkládá.

                  Stanovisko se zabývá pouze záležitostmi, které spadají do příslušnosti výboru, který jej předkládá.

                  3.   Příslušný výbor stanoví lhůtu, v níž musí výbor, od něhož se žádá stanovisko, toto stanovisko zaujmout, aby je mohl příslušný výbor vzít v úvahu. Jakékoli změny oznámených lhůt musí příslušný výbor neprodleně sdělit výboru nebo výborům, od nichž se stanovisko žádá. Příslušný výbor nesmí dospět ke konečným závěrům před uplynutím uvedené lhůty.

                  3.   Příslušný výbor stanoví lhůtu, v níž musí výbor, od něhož se žádá stanovisko, toto stanovisko zaujmout, aby je mohl příslušný výbor vzít v úvahu. Jakékoli změny oznámených lhůt musí příslušný výbor neprodleně sdělit výboru nebo výborům, od nichž se stanovisko žádá. Příslušný výbor nesmí dospět ke konečným závěrům před uplynutím uvedené lhůty.

                        3a.

                        Výbor pověřený vypracováním stanoviska může případně rozhodnout, že svůj postoj předloží v podobě pozměňovacích návrhů, které budou po svém přijetí předloženy přímo v příslušném výboru. Tyto pozměňovací návrhy předkládá jménem výboru předseda nebo navrhovatel.

                        3b.

                        Výbor pověřený vypracováním stanoviska předloží pozměňovací návrhy uvedené v odstavci 3a ve lhůtě pro předložení pozměňovacích návrhů, kterou stanoví příslušný výbor.

                  4.   Všechna
                        přijatá
                      stanoviska se připojí ke zprávě příslušného výboru jako přílohy.

                  4.   Všechna stanoviska
                        a pozměňovací návrhy přijaté výborem pověřeným vypracováním stanoviska
                      se připojí ke zprávě příslušného výboru jako přílohy.

                  5.   Pozměňovací návrhy
                        může v plénu předkládat pouze příslušný výbor
                     .

                  5.
                        Výbory pověřené vypracováním stanoviska ve smyslu tohoto článku nemohou předkládat
                      pozměňovací návrhy
                        k projednání v Parlamentu
                     .

                  6.   Předseda a navrhovatel výboru, od něhož se žádá stanovisko, jsou přizváni k účasti na schůzích příslušného výboru jako poradci, pokud se jednání týká záležitostí společného zájmu.

                  6.   Předseda a navrhovatel výboru, od něhož se žádá stanovisko, jsou přizváni k účasti na schůzích příslušného výboru jako poradci, pokud se jednání týká záležitostí společného zájmu.

         Pozměňovací návrh 51

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 54

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 54

                  Článek 54

                  Postup s přidruženými výbory

                  Postup s přidruženými výbory

                  Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s
                        čl. 201 odst. 2 nebo
                      článkem
                        52
                      a Konference předsedů se domnívá, že záležitost spadá na základě přílohy VI jednacího řádu téměř stejnou měrou do působnosti dvou nebo více výborů nebo že různé části dané záležitosti spadají do působnosti dvou nebo více výborů, použije se článek 53 spolu s níže uvedenými ustanoveními:

                  1.   Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s článkem
                        201a
                      a Konference předsedů se domnívá, že záležitost spadá na základě přílohy VI jednacího řádu téměř stejnou měrou do působnosti dvou nebo více výborů nebo že různé části dané záležitosti spadají do působnosti dvou nebo více výborů, použije se článek 53 spolu s níže uvedenými ustanoveními:

                              —

                              na harmonogramu se společně dohodnou zúčastněné výbory;

                              —

                              na harmonogramu se společně dohodnou zúčastněné výbory;

                              —

                              zpravodaj a navrhovatelé se vzájemně informují a snaží se dohodnout se na zněních, která předkládají výborům, a na postoji k pozměňovacím návrhům;

                              —

                              zpravodaj a navrhovatelé se vzájemně informují a snaží se dohodnout se na zněních, která předkládají výborům, a na postoji k pozměňovacím návrhům;

                              —

                              předsedové zúčastněných výborů, zpravodaj a navrhovatelé společně určí části textu, které spadají do jejich výlučné nebo společné působnosti, a snaží se dohodnout se na přesných podmínkách své spolupráce. V případě, že není dosaženo dohody o vymezení působnosti, předloží se věc na žádost jednoho ze zúčastněných výborů Konferenci předsedů, která může rozhodnout o otázce jejich působnosti, nebo o tom, že se uplatní postup společných schůzí výborů podle článku 55
                                    ; čl. 201 odst. 2 druhý pododstavec se použije obdobně;

                              —

                              předsedové zúčastněných výborů, zpravodaj a navrhovatelé
                                    jsou vázáni zásadou řádné loajální spolupráce a
                                  společně určí části textu, které spadají do jejich výlučné nebo společné působnosti, a snaží se dohodnout se na přesných podmínkách své spolupráce. V případě, že není dosaženo dohody o vymezení působnosti, předloží se věc na žádost jednoho ze zúčastněných výborů Konferenci předsedů, která může rozhodnout o otázce jejich působnosti, nebo o tom, že se uplatní postup společných schůzí výborů podle článku 55
                                    . Toto rozhodnutí se přijímá postupem a ve lhůtě podle článku 201a.

                              —

                              příslušný výbor přijme bez hlasování pozměňovací návrhy přidruženého výboru, pokud se týkají záležitostí, které náleží do výlučné působnosti přidruženého výboru. Pokud příslušný výbor
                                    zamítne
                                  pozměňovací návrhy, jež náleží do
                                    společné
                                  působnosti tohoto výboru a přidruženého výboru, může přidružený výbor tyto pozměňovací návrhy předložit přímo
                                    Parlamentu
                                 ;

                              —

                              příslušný výbor přijme bez hlasování pozměňovací návrhy přidruženého výboru, pokud se týkají záležitostí, které náleží do výlučné působnosti přidruženého výboru. Pokud příslušný výbor
                                    tyto návrhy nepřijme, může je přidružený výbor předložit přímo plénu. Pokud příslušný výbor nepřijme
                                  pozměňovací návrhy, jež náleží do
                                    sdílené
                                  působnosti tohoto výboru a přidruženého výboru, může přidružený výbor tyto pozměňovací návrhy předložit přímo
                                    v plénu
                                 ;

                              —

                              v případě dohodovacího řízení o návrhu musí být v delegaci Parlamentu navrhovatel z každého přidruženého výboru.

                              —

                              v případě dohodovacího řízení o návrhu musí být v delegaci Parlamentu navrhovatel z každého přidruženého výboru.

                        Znění tohoto článku nijak neomezuje jeho působnost. Žádosti o použití postupu s přidruženými výbory při vypracovávání nelegislativních zpráv na základě čl. 52 odst. 1 a čl. 132 odst. 1 a 2 jsou přípustné.

                        Postup s přidruženými výbory podle tohoto článku nelze použít, pokud je při přijímání doporučení příslušným výborem uplatněn článek 99.

                  Rozhodnutí Konference předsedů použít postup s přidruženými výbory se použije ve všech fázích daného postupu.

                  Rozhodnutí Konference předsedů použít postup s přidruženými výbory se použije ve všech fázích daného postupu.

                  Práva související s postavením „příslušného výboru“ jsou vykonávána hlavním příslušným výborem. Při výkonu těchto práv musí hlavní příslušný výbor dodržovat výsady přidruženého výboru, zejména povinnost loajální spolupráce, pokud jde o časový harmonogram a právo přidruženého výboru určit pozměňovací návrhy, které se předloží Parlamentu v oblasti jeho výlučné působnosti.

                  Práva související s postavením „příslušného výboru“ jsou vykonávána hlavním příslušným výborem. Při výkonu těchto práv musí hlavní příslušný výbor dodržovat výsady přidruženého výboru, zejména povinnost loajální spolupráce, pokud jde o časový harmonogram a právo přidruženého výboru určit pozměňovací návrhy, které se předloží Parlamentu v oblasti jeho výlučné působnosti.

                        V případě, že by hlavní příslušný výbor porušil výsady přidruženého výboru, rozhodnutí přijatá hlavním příslušným výborem zůstanou platná, ale přidružený výbor může předložit své pozměňovací návrhy přímo Parlamentu v mezích své výlučné působnosti.

                        1a.

                        Postup uvedený v tomto článku se nepoužije na doporučení, která přijímá příslušný výbor podle článku 99.

         Pozměňovací návrh 52

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 55

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 55

                  Článek 55

                  Postup společných schůzí výborů

                  Postup společných schůzí výborů

                  1.   Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s
                        čl. 201 odst. 2
                     , může rozhodnout, že se postup společných schůzí výborů a společné hlasování musí uplatnit, jestliže:

                  1.   Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s
                        článkem 201a
                     , může rozhodnout, že se postup společných schůzí výborů a společné hlasování musí uplatnit, jestliže:

                              —

                              daná otázka spadá podle přílohy VI neoddělitelně do působnosti několika výborů a

                              —

                              daná otázka spadá podle přílohy VI neoddělitelně do působnosti několika výborů a

                              —

                              Konference předsedů se domnívá, že jde o záležitost zásadního významu.

                              —

                              Konference předsedů se domnívá, že jde o záležitost zásadního významu.

                  2.   V takovém případě příslušní zpravodajové vypracují společný návrh zprávy, který projednají a o kterém hlasují dotčené výbory na společných schůzích konaných za společného předsednictví dotčených předsedů výborů.

                  2.   V takovém případě příslušní zpravodajové vypracují společný návrh zprávy, který projednají a o kterém hlasují dotčené výbory na společných schůzích konaných za společného předsednictví dotčených předsedů výborů.

                  Práva související se statutem příslušného výboru mohou být ve všech fázích postupu vykonávána dotčenými výbory, pouze pokud jednají společně. Dotčené výbory mohou ustavit pracovní skupiny s cílem připravit schůze a hlasování.

                  Práva související se statutem příslušného výboru mohou být ve všech fázích postupu vykonávána dotčenými výbory, pouze pokud jednají společně. Dotčené výbory mohou ustavit pracovní skupiny s cílem připravit schůze a hlasování.

                  3.   Ve druhém čtení řádného legislativního postupu je projednáváno stanovisko Rady v rámci společné schůze dotčených výborů, která se v případě, že se předsedové těchto výborů nedohodnou, koná ve středu prvního týdne vyhrazeného pro schůze parlamentních orgánů po sdělení stanoviska Rady Parlamentu. Není-li dosaženo dohody ohledně svolání následující schůze, je tato schůze svolána předsedou Konference předsedů výborů. O doporučení pro druhé čtení je hlasováno na společné schůzi na základě společného návrhu, který vypracují příslušní zpravodajové dotčených výborů nebo, v případě neexistence společného návrhu, na základě pozměňovacích návrhů předložených v rámci příslušných výborů.

                  3.   Ve druhém čtení řádného legislativního postupu je projednáváno stanovisko Rady v rámci společné schůze dotčených výborů, která se v případě, že se předsedové těchto výborů nedohodnou, koná ve středu prvního týdne vyhrazeného pro schůze parlamentních orgánů po sdělení stanoviska Rady Parlamentu. Není-li dosaženo dohody ohledně svolání následující schůze, je tato schůze svolána předsedou Konference předsedů výborů. O doporučení pro druhé čtení je hlasováno na společné schůzi na základě společného návrhu, který vypracují příslušní zpravodajové dotčených výborů nebo, v případě neexistence společného návrhu, na základě pozměňovacích návrhů předložených v rámci příslušných výborů.

                  Ve třetím čtení řádného legislativního postupu předsedové a zpravodajové dotčených výborů vykonávají funkci členů delegace ex officio v dohodovacím výboru.

                  Ve třetím čtení řádného legislativního postupu předsedové a zpravodajové dotčených výborů vykonávají funkci členů delegace ex officio v dohodovacím výboru.

                        Tento článek lze použít pro postup vedoucí k vydání doporučení, zda vyslovit či nevyslovit souhlas s uzavřením mezinárodní dohody, podle čl. 108 odst. 5 a čl. 99 odst. 1, pokud jsou splněny podmínky v něm stanovené.

         Pozměňovací návrh 53

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 56

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        56

                  Článek
                        52a

                  Navrhování zpráv

                  Navrhování zpráv

                        -1.

                        Zpravodaj je odpovědný za vypracování zprávy výboru a za její předložení Parlamentu jménem výboru.

                  1.   Za vysvětlující prohlášení je odpovědný zpravodaj a o tomto prohlášení se nehlasuje. Musí však být v souladu se zněním návrhu usnesení tak, jak byl přijat, i s pozměňovacími návrhy předloženými výborem. Pokud tomu tak není, může předseda výboru vysvětlující prohlášení odstranit.

                  1.   Za vysvětlující prohlášení je odpovědný zpravodaj a o tomto prohlášení se nehlasuje. Musí však být v souladu se zněním návrhu usnesení tak, jak byl přijat, i s pozměňovacími návrhy předloženými výborem. Pokud tomu tak není, může předseda výboru vysvětlující prohlášení odstranit.

                  2.   Zpráva uvádí výsledek hlasování o zprávě jako celku.
                        Jestliže o to při hlasování požádá nejméně jedna třetina členů
                     ,
                        je ve zprávě uvedeno,
                      jak který člen hlasoval.

                  2.   Zpráva uvádí výsledek hlasování o zprávě jako celku
                        a v souladu s čl
                     .
                        208 odst. 3 také to
                     , jak který člen
                        výboru
                      hlasoval.

                  3.   Pokud
                        není stanovisko výboru jednomyslné, obsahuje zpráva i shrnutí menšinového stanoviska. Menšinové stanovisko je uvedeno, pokud
                      se hlasuje o celém textu,
                        a
                      na žádost
                        zastánců tohoto stanoviska může být
                      předmětem písemného prohlášení v rozsahu nejvýše 200 slov,
                        které je přílohou vysvětlujícího
                      prohlášení.

                  3.   Pokud se hlasuje o celém textu,
                        může být vypracováno menšinové stanovisko, které může být
                      na žádost
                        jeho autorů
                      předmětem písemného prohlášení v rozsahu nejvýše 200 slov,
                        připojeného k vysvětlujícímu
                      prohlášení.

                  Předseda výboru řeší spory, které vyvstanou v důsledku uplatňování
                        těchto ustanovení
                     .

                  Předseda výboru řeší spory, které vyvstanou v důsledku uplatňování
                        tohoto odstavce
                     .

                  4.   Na návrh svého
                        předsednictva
                      může výbor stanovit lhůtu, v níž je zpravodaj povinen předložit svůj návrh zprávy. Tato lhůta může být prodloužena nebo může být jmenován nový zpravodaj.

                  4.   Na návrh svého
                        předsedy
                      může výbor stanovit lhůtu, v níž je zpravodaj povinen předložit svůj návrh zprávy. Tato lhůta může být prodloužena nebo může být jmenován nový zpravodaj.

                  5.   Po uplynutí lhůty může výbor pověřit svého předsedu, aby požádal o zařazení věci, která byla výboru postoupena, na pořad jednání jednoho z příštích zasedání Parlamentu. Rozprava pak
                        může být vedena
                      na základě ústní zprávy příslušného výboru.

                  5.   Po uplynutí lhůty může výbor pověřit svého předsedu, aby požádal o zařazení věci, která byla výboru postoupena, na pořad jednání jednoho z příštích zasedání Parlamentu. Rozprava
                        a hlasování
                      pak
                        mohou být vedeny
                      na základě ústní zprávy příslušného výboru.

                     (Tento článek v pozměněném znění se vloží před článek 53.)

         Pozměňovací návrh 54

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA 3

                  KAPITOLA 3

                        PRVNÍ ČTENÍ

                        ŘÁDNÝ LEGISLATIVNÍ POSTUP

         Pozměňovací návrh 55

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – oddíl 1 (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        ODDÍL 1

                        PRVNÍ ČTENÍ

         Pozměňovací návrh 56

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – dílčí název 1

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Ve výboru

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 57

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 57

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 57

                        vypouští se

                        Změna návrhu legislativního aktu

                  1.
                        Jestliže Komise informuje Parlament, že má v úmyslu svůj návrh změnit, nebo pokud se příslušný výbor jiným způsobem dozví o tomto záměru, odloží příslušný výbor projednávání návrhu do doby, kdy obdrží nový návrh nebo změny Komise.

                  2.
                        Jestliže Rada podstatně změní návrh legislativního aktu, použije se článek 63.

         Pozměňovací návrh 58

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 58

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 58

                        vypouští se

                        Postoj Komise a Rady k pozměňovacím návrhům

                  1.
                        Předtím, než příslušný výbor přistoupí ke konečnému hlasování o návrhu legilsativního aktu, požádá Komisi, aby sdělila svůj postoj ke všem pozměňovacím návrhům k návrhu, které výbor přijal, a požádá Radu o připomínky.

                  2.
                        Pokud Komise nemůže učinit takové prohlášení nebo prohlásí, že není ochotna přijmout všechny pozměňovací návrhy přijaté příslušným výborem, může výbor konečné hlasování odložit.

                  3.
                        V případě potřeby je postoj Komise součástí zprávy.

         Pozměňovací návrh 59

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – dílčí název 2

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        V plénu

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 60

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 59

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 59

                  Článek 59

                        Závěr z prvního
                      čtení

                        Hlasování v Parlamentu – první
                      čtení

                        -1.

                        Parlament může návrh legislativního aktu schválit, pozměnit nebo zamítnout.

                  1.   Parlament
                        posuzuje návrh
                      legislativního aktu
                        na základě zprávy vypracované příslušným výborem podle článku 49
                     .

                  1.   Parlament
                        nejprve hlasuje o návrzích na okamžité zamítnutí návrhu
                      legislativního aktu
                        , který písemně předložil příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců
                     .

                        Je-li tento návrh na zamítnutí přijat, předseda požádá orgán, který předložil původní návrh, aby vzal návrh legislativního aktu zpět.

                        Pokud tak tento orgán učiní, prohlásí předseda příslušný postup za ukončený.

                        Pokud orgán, který předložil původní návrh, návrh legislativního aktu nevezme zpět, předseda prohlásí první čtení v Parlamentu za ukončené, jestliže Parlament na návrh předsedy výboru nebo zpravodaje příslušného výboru či politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců nerozhodne o vrácení věci příslušnému výboru k opětovnému projednání.

                        Není-li návrh na zamítnutí přijat, postupuje Parlament podle odstavců 1a až 1c.

                        1a.

                        O veškerých prozatímních dohodách předložených příslušným výborem podle čl. 73d odst. 4 se hlasuje přednostně v rámci jediného hlasování, pokud Parlament na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců místo toho nerozhodne o tom, že přejde k hlasování o pozměňovacích návrzích v souladu s odstavcem 1b. V tom případě Parlament rovněž rozhodne o tom, zda se bude hlasování o pozměňovacích návrzích konat okamžitě. V opačném případě stanoví Parlament novou lhůtu pro pozměňovací návrhy a hlasování proběhne na následujícím zasedání.

                        Pokud je v rámci jediného hlasování prozatímní dohoda schválena, předseda prohlásí první čtení v Parlamentu za ukončené.

                        Pokud v rámci jediného hlasování prozatímní dohoda neobdrží většinu odevzdaných hlasů, předseda stanoví novou lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů k návrhu legislativního aktu. O těchto pozměňovacích návrzích se bude hlasovat na následujícím zasedání s cílem uzavřít první čtení v Parlamentu.

                        1b.

                        Kromě případů, kdy byl přijat návrh na zamítnutí v souladu s odstavcem 1 nebo kdy byla přijata prozatímní dohoda podle odstavce 1a, se veškeré pozměňovací návrhy k návrhu legislativního aktu předkládají k hlasování, případně včetně jednotlivých částí prozatímní dohody, v jejímž případě byly vzneseny požadavky na dílčí nebo oddělené hlasování nebo kdy byly předloženy konkurenční pozměňovací návrhy.

                        Před hlasováním o pozměňovacích návrzích může předseda požádat Komisi o stanovisko a Radu o připomínky.

                        Poté, co proběhlo hlasování o těchto pozměňovacích návrzích, Parlament hlasuje o návrhu legislativního usnesení jako celku, pozměněném či nikoli.

                        Jestliže je tento návrh legislativního aktu jako celek, pozměněný či nikoli, přijat, předseda prohlásí první čtení v Parlamentu za ukončené, pokud Parlament na žádost předsedy či zpravodaje příslušného výboru nebo politické skupiny či nejméně čtyřiceti poslanců nerozhodne, že pro účely interinstitucionálních jednání podle článků 59a, 73a a 73d vrátí věc příslušnému výboru.

                        Jestliže celý návrh legislativního aktu, pozměněný či nikoli, nezíská většinu odevzdaných hlasů, předseda prohlásí první čtení za ukončené, pokud Parlament na žádost předsedy výboru či zpravodaje příslušného výboru nebo politické skupiny či nejméně čtyřiceti poslanců nerozhodne o vrácení věci zpět příslušnému výboru k opětovnému projednání.

                        1c.

                        Po hlasování podle odstavců 1 až 1b a následném hlasování o případných pozměňovacích návrzích k návrhu legislativního usnesení týkajících se procesních požadavků se legislativní usnesení považuje za přijaté. V případě nutnosti se legislativní usnesení podle čl. 193 odst. 2 pozmění, aby odráželo výsledek hlasování podle odstavců 1 až 1b.

                        Text legislativního usnesení a postoje Parlamentu předá předseda Radě a Komisi a v případě, že je původcem návrhu legislativního aktu skupina členských států, Soudní dvůr nebo Evropská centrální banka, také těmto subjektům.

                  2.
                        Parlament nejdříve hlasuje o pozměňovacích návrzích k návrhu, který je základem zprávy příslušného výboru, pak o samotném návrhu, pozměněném či nikoli, pak o pozměňovacích návrzích k návrhu legislativního usnesení, pak o návrhu legislativního usnesení jako celku, který obsahuje pouze prohlášení, zda Parlament návrh legislativního aktu schvaluje, zamítá nebo k němu podává pozměňovací návrhy, a veškeré procesní požadavky.

                        První čtení je ukončeno přijetím návrhu legislativního usnesení. Pokud Parlament legislativní usnesení nepřijme, vrátí návrh příslušnému výboru.

                        Všechny zprávy předložené v rámci legislativního procesu musí být v souladu s články 39, 47 a 49. Návrhy nelegislativních usnesení předložené výborem musí být v souladu s postupy pro postoupení věci výboru stanovenými v článcích 52 nebo 201.

                  3.
                        Text návrhu schválený Parlamentem a doprovodné usnesení zasílá předseda Radě a Komisi jako postoj Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 61

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 59 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 59a

                        Vrácení příslušnému výboru

                        Pokud je na základě článku 59 věc vrácena příslušnému výboru k opětovnému projednání nebo pro účely interinstitucionálních jednání v souladu s články 73a a 73d, příslušný výbor o výsledku ústně či písemně informuje Parlament, a to ve lhůtě čtyř měsíců, kterou může Konference předsedů prodloužit.

                        Po vrácení věci výboru umožní hlavní příslušný výbor přidruženému výboru podle článku 54 předtím, než přijme rozhodnutí o postupu, posoudit, které pozměňovací návrhy spadají do jeho výlučné působnosti a zejména určit pozměňovací návrhy, které mají být opětovně předloženy na plenárním zasedání.

                        Parlamentu nic nebrání v tom, aby v případě nutnosti rozhodl v návaznosti na zprávu příslušného výboru, kterému byla věc vrácena, o konání závěrečné rozpravy.

                        (Poslední dva odstavce jsou vloženy jako výklad.)

         Pozměňovací návrh 62

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 60

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 60

                        vypouští se

                        Zamítnutí návrhu Komise

                  1.
                        Jestliže návrh Komise nezíská většinu odevzdaných hlasů nebo byl-li přijat návrh na zamítnutí, který může předložit příslušný výbor nebo nejméně čtyřicet poslanců, požádá předseda před hlasováním o návrhu legislativního usnesení Komisi, aby svůj návrh vzala zpět.

                  2.
                        Jestliže tak Komise učiní, prohlásí předseda postup za ukončený a informuje o tom Radu.

                  3.
                        Jestliže Komise nevezme svůj návrh zpět, Parlament vrátí věc příslušnému výboru bez hlasování o návrhu legislativního usnesení, pokud Parlament na žádost předsedy či zpravodaje příslušného výboru nebo politické skupiny či nejméně čtyřiceti poslanců nepřistoupí k hlasování o návrhu legislativního usnesení.

                        V případě vrácení věci se příslušný výbor rozhodne, jaký postup použije, a podá zprávu Parlamentu, a to ústně nebo písemně, ve lhůtě, kterou Parlament stanoví a která nesmí být delší než dva měsíce.

                        V případě vrácení věci výboru ve smyslu odstavce 3 umožní hlavní příslušný výbor přidruženému výboru podle článku 54 předtím, než přijme rozhodnutí o postupu, učinit volbu, pokud se jedná o pozměňovací návrhy v jeho výlučné působnosti, zejména volbu pozměňova cích návrhů, které mají být opětovně předloženy Parlamentu.

                        Na podání zprávy příslušnému výboru, a to písemně nebo ústně, se použije lhůta stanovená v souladu s odstavcem 3 druhým pododstavcem. Touto lhůtou není dotčeno stanovení doby vhodné pro pokračování přezkumu daného postupu Parlamentem.

                  4.
                        Nemůže-li příslušný výbor lhůtu dodržet, požádá o vrácení věci výboru podle čl. 188 odst. 1. V případě potřeby může Parlament stanovit novou lhůtu podle čl. 188 odst. 5. Není-li žádost výboru přijata, Parlament hlasuje o návrhu legislativního usnesení.

         Pozměňovací návrh 63

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 61

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 61

                        vypouští se

                        Přijímání pozměňovacích návrhů k návrhu Komise

                  1.
                        Pokud se schvaluje návrh Komise jako celek, ale v podobě obsahující pozměňovací návrhy, které byly rovněž přijaty, odloží se hlasování o návrhu legislativního usnesení do doby, než Komise oznámí svůj postoj ke každému parlamentnímu pozměňovacímu návrhu.

                        Nemůže-li Komise učinit takové prohlášení do konce parlamentního hlasování o tomto návrhu, informuje předsedu nebo příslušný výbor, kdy je tak bude moci učinit; návrh je poté zařazen do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání.

                  2.
                        Pokud Komise oznámí, že nemá v úmyslu přijmout všechny pozměňovací návrhy Parlamentu, zpravodaj příslušného výboru, popřípadě předseda výboru, učiní formální návrh Parlamentu, zda má pokračovat hlasování o návrhu legislativního usnesení. Před podáním tohoto návrhu může zpravodaj nebo předseda příslušného výboru požádat předsedu o přerušení projednávání tohoto bodu.

                        Rozhodne-li Parlament o odložení hlasování, věc se považuje za vrácenou příslušnému výboru k opětovnému projednání.

                        V tomto případě příslušný výbor podává zprávu Parlamentu, a to ústně nebo písemně, ve lhůtě, kterou Parlament stanoví a která nesmí být delší než dva měsíce.

                        Nemůže-li příslušný výbor tuto lhůtu dodržet, použije se postup stanovený v čl. 60 odst. 4.

                        V této fázi jsou přípustné pouze pozměňovací návrhy předložené příslušným výborem, které mají za cíl dosáhnout kompromisu s Komisí.

                        Parlamentu nic nebrání v tom, aby v návaznosti na zprávu příslušného výboru, kterému byla daná záležitost znovu postoupena, rozhodl o případném konání závěrečné rozpravy.

                  3.
                        Uplatnění odstavce 2 nevylučuje možnost, aby jiní poslanci podali žádosti o postoupení podle článku 188.

                        Výbor, kterému byla věc vrácena podle odstavce 2, musí především podle podmínek tohoto vrácení ve stanovené lhůtě podat zprávu a popřípadě předložit pozměňovací návrhy, které mají za cíl dosáhnout kompromisu s Komisí, a to bez opětovného projednávání všech ustanovení schválených Parlamentem.

                        Avšak podle podmínek tohoto postoupení s ohledem na jeho odkladný účinek má výbor větší volnost a může, je-li to v zájmu kompromisu nutné, navrhnout nové projednání ustanovení, která získala podporu při hlasování Parlamentu.

                        V takových případech, vzhledem k tomu, že jediné přípustné pozměňovací návrhy výboru jsou ty, které mají za cíl dosáhnout kompromisu, a v zájmu zachování suverenity Parlamentu, musí zpráva podle odstavce 2 jasně konstatovat, která již schválená ustanovení by ztratila význam, pokud by byly přijaty dané pozměňovací návrhy.

         Pozměňovací návrh 64

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – dílčí název 3

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Další postup

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 65

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 62

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 62

                        vypouští se

                        Postup po přijetí postoje Parlamentu

                  1.
                        Předseda a zpravodaj příslušného výboru v období po přijetí postoje k návrhu Komise Parlamentem sledují vývoj návrhu v rámci postupu vedoucího k jeho přijetí Radou a snaží se zejména zajistit, aby byly řádně dodrženy závazky Rady nebo Komise vůči Parlamentu, pokud jde o jeho postoj.

                  2.
                        Příslušný výbor může vyzvat Komisi a Radu, aby s ním tuto záležitost projednala.

                  3.
                        V jakékoli fázi dalšího postupu může příslušný výbor, považuje-li to za nutné, předložit návrh usnesení podle tohoto článku a doporučit Parlamentu:

                              —

                                    aby vyzval Komisi k tomu, aby vzala svůj návrh zpět, nebo

                              —

                                    aby vyzval Komisi nebo Radu k opětovnému postoupení věci Parlamentu podle článku 63, nebo Komisi, aby předložila nový návrh, nebo

                              —

                                    aby rozhodl o zvolení jiného postupu, který považuje za vhodný.

                        Tento návrh usnesení je zařazen do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání, které následuje po rozhodnutí výboru.

         Pozměňovací návrh 66

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 63

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 63

                  Článek 63

                  Opětovné postoupení Parlamentu

                  Opětovné postoupení Parlamentu

                        Řádný legislativní postup

                  1.   Předseda vyzve na žádost příslušného výboru Komisi, aby opětovně postoupila své návrhy Parlamentu:

                  1.   Předseda vyzve na žádost příslušného výboru Komisi, aby opětovně postoupila své návrhy Parlamentu:

                              —

                                    pokud Komise vezme svůj původní návrh zpět poté, co Parlament přijal svůj postoj, aby jej nahradila jiným zněním, nejde-li o zohlednění postoje Parlamentu;

                              —

                              pokud Komise podstatně změní nebo má v úmyslu změnit svůj původní návrh, nejde-li o zohlednění postoje Parlamentu;

                              —

                              pokud Komise
                                    nahradí,
                                  podstatně změní nebo má v úmyslu
                                    podstatně
                                  změnit svůj původní návrh
                                    poté
                                 ,
                                    co Parlament přijal své stanovisko,
                                  nejde-li o zohlednění postoje Parlamentu;

                              —

                              pokud se časem nebo změnou okolností podstatně změní povaha problému, kterého se návrh týkal; nebo

                              —

                              pokud se časem nebo změnou okolností podstatně změní povaha problému, kterého se návrh týkal, nebo

                              —

                              pokud se od doby, kdy byl přijat postoj Parlamentu, konaly nové volby do Parlamentu a považuje-li to Konference předsedů za žádoucí.

                              —

                              pokud se od doby, kdy byl přijat postoj Parlamentu, konaly nové volby do Parlamentu a považuje-li to Konference předsedů za žádoucí.

                        1a.

                        Pokud se plánuje změna právního základu, v jejímž důsledku by se na daný návrh již nevztahoval řádný legislativní postup, Parlament, Rada a Komise si v souladu s bodem 25 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů vymění na danou věc názory prostřednictvím svých předsedů nebo jejich zástupců.

                  2.   Na
                        žádost
                      příslušného výboru požádá
                        Parlament
                      Radu, aby opětovně postoupila Parlamentu
                        návrh předložený Komisí podle článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie
                     , pokud má Rada v úmyslu změnit právní základ návrhu, v důsledku čehož se neuplatní řádný legislativní postup.

                  2.
                        Po výměně názorů uvedené v odstavci 1a předseda
                      na
                        návrh
                      příslušného výboru požádá Radu, aby
                        návrh právně závazného aktu
                      opětovně postoupila Parlamentu, pokud má
                        Komise nebo
                      Rada v úmyslu změnit právní základ návrhu
                        uvedený v postoji Parlamentu v prvním čtení
                     , v důsledku čehož se
                        už
                      neuplatní řádný legislativní postup.

                        Jiné postupy

                  3.
                        Na žádost příslušného výboru vyzve předseda Radu, aby věc znovu konzultovala s Parlamentem za stejných okolností a podmínek jako v odstavci 1, a rovněž pokud Rada podstatně změní nebo má v úmyslu změnit návrh, ke kterému Parlament zaujal stanovisko, nejde-li však o převzetí parlamentních pozměňovacích návrhů.

                  4.
                        Předseda rovněž požádá, aby byl návrh aktu vrácen Parlamentu za okolností stanovených v tomto článku, pokud Parlament rozhoduje o návrhu politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.

         Pozměňovací návrh 67

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 4 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 4

                        ODDÍL 2

                  DRUHÉ ČTENÍ

                  DRUHÉ ČTENÍ

         Pozměňovací návrh 68

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 4 – dílčí název 1

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Ve výboru

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 69

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 64

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 64

                  Článek 64

                  Sdělení postoje Rady

                  Sdělení postoje Rady

                  1.   Sdělení postoje Rady podle článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie se uskuteční tak, že jej předseda oznámí v Parlamentu. Předseda tak učiní poté, co obdrží dokumenty obsahující postoj, veškerá prohlášení v zápisech z jednání Rady o přijetí postoje, odůvodnění přijetí postoje Rady a postoj Komise, řádně přeložené do všech úředních jazyků Evropské unie. Předseda postoj oznámí během nejbližšího dílčího zasedání po obdržení těchto dokumentů.

                  1.   Sdělení postoje Rady podle článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie se uskuteční tak, že jej předseda oznámí v Parlamentu. Předseda tak učiní poté, co obdrží dokumenty obsahující postoj, veškerá prohlášení v zápisech z jednání Rady o přijetí postoje, odůvodnění přijetí postoje Rady a postoj Komise, řádně přeložené do všech úředních jazyků Evropské unie. Předseda postoj oznámí během nejbližšího dílčího zasedání po obdržení těchto dokumentů.

                  Před oznámením se předseda po konzultaci s předsedou příslušného výboru nebo se zpravodajem ujistí, že text, který obdržel, je skutečně postojem Rady v prvním čtení a že nenastaly okolnosti uvedené v článku 63. V opačném případě hledá předseda vhodné řešení společně s příslušným výborem, a pokud je to možné, po dohodě s Radou.

                  Před oznámením se předseda po konzultaci s předsedou příslušného výboru nebo se zpravodajem ujistí, že text, který obdržel, je skutečně postojem Rady v prvním čtení a že nenastaly okolnosti uvedené v článku 63. V opačném případě hledá předseda vhodné řešení společně s příslušným výborem, a pokud je to možné, po dohodě s Radou.

                        1a.

                        Postoj Rady se považuje za automaticky postoupený příslušnému výboru v prvním čtení dnem jeho oznámení v Parlamentu.

                  2.   Seznam těchto sdělení se zveřejňuje v zápisu ze zasedání spolu s názvem příslušného výboru.

                  2.   Seznam těchto sdělení se zveřejňuje v zápisu ze zasedání spolu s názvem příslušného výboru.

         Pozměňovací návrh 70

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 65

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 65

                  Článek 65

                  Prodloužení lhůt

                  Prodloužení lhůt

                  1.   Na žádost předsedy příslušného výboru
                        v případě lhůt v druhém
                      čtení
                        nebo na žádost parlamentní delegace v dohodovacím výboru v případě lhůt v dohodovacím řízení prodlouží předseda tyto lhůty
                      podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  1.   Na žádost předsedy příslušného výboru
                        předseda prodlouží lhůty pro druhé
                      čtení podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  2.   Předseda oznámí Parlamentu prodloužení lhůt podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie bez ohledu na to, zda se tak stalo na podnět Parlamentu nebo Rady.

                  2.   Předseda oznámí Parlamentu prodloužení lhůt podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie bez ohledu na to, zda se tak stalo na podnět Parlamentu nebo Rady.

         Pozměňovací návrh 71

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 66

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 66

                  Článek 66

                        Postoupení příslušnému výboru a
                      projednání v
                        tomto
                      výboru

                  Projednání v
                        příslušném
                      výboru

                  1.
                        Postoj Rady se považuje za automaticky postoupený příslušnému výboru a výborům, které byly požádány o stanovisko v prvním čtení, dnem jeho sdělení Parlamentu podle čl. 64 odst. 1.

                  2.   Postoj Rady se zařazuje jako
                        první
                      bod pořadu jednání první schůze příslušného výboru, která následuje po dni sdělení. Rada může být vyzvána, aby přednesla svůj postoj.

                  2.   Postoj Rady se zařazuje jako
                        prioritní
                      bod pořadu jednání první schůze příslušného výboru, která následuje po dni sdělení. Rada může být vyzvána, aby přednesla svůj postoj.

                  3.   Pokud není rozhodnuto jinak, je zpravodajem při druhém čtení tatáž osoba jako při čtení prvním.

                  3.   Pokud není rozhodnuto jinak, je zpravodajem při druhém čtení tatáž osoba jako při čtení prvním.

                  4.   Ustanovení
                        pro druhé čtení Parlamentu
                      obsažená v čl. 69 odst. 2
                        , 3 a 5
                      se vztahují rovněž na projednávání v příslušném výboru; návrhy na zamítnutí společného postoje a pozměňovací návrhy k němu mohou předkládat pouze členové tohoto výboru nebo jejich stálí náhradníci. Výbor rozhoduje většinou odevzdaných hlasů.

                  4.   Ustanovení
                        týkající se přípustnosti pozměňovacích návrhů k postoji Rady
                      obsažená v čl. 69 odst. 2
                        a 3
                      se vztahují rovněž na projednávání v příslušném výboru; návrhy na zamítnutí společného postoje a pozměňovací návrhy k němu mohou předkládat pouze členové tohoto výboru nebo jejich stálí náhradníci. Výbor rozhoduje většinou odevzdaných hlasů.

                  5.
                        Před hlasováním může příslušný výbor požádat svého předsedu a zpravodaje, aby projednali pozměňovací návrhy předložené ve výboru s předsedou Rady nebo jeho zástupcem a s příslušným komisařem, který je přítomen. Zpravodaj může na základě tohoto projednání předložit kompromisní pozměňovací návrhy.

                  6.   Příslušný výbor podá doporučení pro druhé čtení s návrhem schválit, změnit nebo zamítnout postoj Rady. Doporučení obsahuje stručné odůvodnění navrhovaného rozhodnutí.

                  6.   Příslušný výbor podá doporučení pro druhé čtení s návrhem schválit, změnit nebo zamítnout postoj Rady. Doporučení obsahuje stručné odůvodnění navrhovaného rozhodnutí.

                        6a.

                        Články 49, 50, 53 a 188 se nevztahují na druhé čtení.

         Pozměňovací návrh 72

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 4 – dílčí název 2

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        V plénu

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 73

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 67

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 67

                  Článek 67

                        Závěr z druhého čtení

                        Předkládání dokumentů Parlamentu

                  1.   Postoj Rady a doporučení příslušného výboru pro druhé čtení, je-li k dispozici, se automaticky zařadí do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání konaného v týdnu, v němž středa bezprostředně předchází dni uplynutí tříměsíční lhůty nebo lhůty čtyřměsíční, byla-li prodloužena podle článku 65, pokud věc nebyla projednána na některém z dřívějších dílčích zasedání.

                  Postoj Rady a doporučení příslušného výboru pro druhé čtení, je-li k dispozici, se automaticky zařadí do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání konaného v týdnu, v němž středa bezprostředně předchází dni uplynutí tříměsíční lhůty nebo lhůty čtyřměsíční, byla-li prodloužena podle článku 65, pokud věc nebyla projednána na některém z dřívějších dílčích zasedání.

                        Doporučení pro druhé čtení předložená parlamentními výbory jsou rovnocenná vysvětlujícímu prohlášení, v němž výbor odůvodňuje své stanovisko k postoji Rady. O těchto textech se nehlasuje.

                  2.
                        Druhé čtení končí, když Parlament schválí, zamítne nebo změní postoj Rady ve stanovených lhůtách a v souladu s podmínkami stanovenými v článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 74

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 67 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 67a

                        Hlasování v Parlamentu – druhé čtení

                  1.
                        Parlament nejprve hlasuje o návrzích na okamžité zamítnutí postoje Rady, které písemně předložil příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců. Aby byl takový návrh přijat, musí získat hlasy většiny všech poslanců Parlamentu.

                        Je-li tento návrh na okamžité zamítnutí přijat, je postoj Rady zamítnut a předseda oznámí v Parlamentu, že je legislativní proces ukončen.

                        Není-li návrh na zamítnutí postoje Rady přijat, postupuje Parlament podle odstavců 2 až 5.

                  2.
                        Přednost při hlasování mají prozatímní dohody předložené v souladu s čl. 73d odst. 4, o nichž se hlasuje jediným hlasováním, pokud Parlament na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců nerozhodne okamžitě přistoupit k hlasování o pozměňovacích návrzích podle článku 3.

                        Získá-li prozatímní dohoda v jediném hlasování hlasy většiny všech poslanců Parlamentu, předseda prohlásí druhé čtení v Parlamentu za ukončené.

                        Jestliže prozatímní dohoda v jediném hlasování hlasy většiny poslanců Parlamentu nezíská, postupuje Parlament podle článků 3 až 5.

                  3.
                        Kromě případů, kdy byl v souladu s odstavcem 1 přijat návrh na zamítnutí nebo kdy byla v souladu s odstavcem 2 přijata prozatímní dohoda, se poté hlasuje o pozměňovacích návrzích k postoji Rady, včetně těch, které jsou obsaženy v prozatímní dohodě předložené příslušným výborem podle čl. 73d odst. 4. Pozměňovací návrh k postoji Rady je přijat, získá-li hlasy většiny všech poslanců Parlamentu.

                        Před hlasováním o pozměňovacích návrzích může předseda požádat Komisi o stanovisko a Radu o připomínky.

                  4.
                        Bez ohledu na hlasování Parlamentu proti přijetí původního návrhu na zamítnutí postoje Rady podle odstavce 1 může Parlament na návrh předsedy příslušného výboru či jeho zpravodaje nebo na doporučení politické skupiny či nejméně čtyřiceti poslanců projednat další návrh na zamítnutí postoje Rady po hlasování o pozměňovacích návrzích podle odstavce 2 nebo 3. Aby byl takový návrh přijat, musí získat hlasy většiny všech poslanců Parlamentu.

                        Je-li postoj Rady zamítnut, oznámí předseda v Parlamentu, že je legislativní proces ukončen.

                  5.
                        Po hlasování podle odstavců 1 až 4 a následném hlasování o pozměňovacích návrzích k návrhu legislativního usnesení týkajícího se procesních požadavků prohlásí předseda druhé čtení v Parlamentu za ukončené a legislativní usnesení se považuje za přijaté. V případě nutnosti se legislativní usnesení pozmění podle čl. 193 odst. 2, aby odráželo výsledek hlasování podle odstavců 1 až 4 nebo uplatňování článku 76.

                        Znění případného legislativního usnesení a postoje Parlamentu předá předseda Radě a Komisi.

                        Jestliže nebyl podán návrh na zamítnutí nebo změnu postoje Rady, považuje se postoj za schválený.

         Pozměňovací návrh 75

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 68

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 68

                        vypouští se

                        Zamítnutí postoje Rady

                  1.
                        Příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předloží písemně před uplynutím lhůty stanovené předsedou návrh na zamítnutí postoje Rady. K přijetí takového návrhu je třeba hlasů většiny všech poslanců Parlamentu. O návrhu na zamítnutí postoje Rady se hlasuje před hlasováním o pozměňovacích návrzích.

                  2.
                        Bez ohledu na hlasování Parlamentu proti původnímu návrhu na zamítnutí postoje Rady může Parlament na doporučení zpravodaje projednat další návrh na zamítnutí po hlasování o pozměňovacích návrzích a vyslechnutí prohlášení Komise podle čl. 69 odst. 5.

                  3.
                        Je-li postoj Rady zamítnut, oznámí předseda v Parlamentu, že je legislativní proces ukončen.

         Pozměňovací návrh 76

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 69

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 69

                  Článek 69

                        Pozměňovací návrhy
                      k postoji Rady

                        Přípustnost pozměňovacích návrhů
                      k postoji Rady

                  1.   Příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může předložit pozměňovací návrhy k postoji Rady, které budou projednány v Parlamentu.

                  1.   Příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může předložit pozměňovací návrhy k postoji Rady, které budou projednány v Parlamentu.

                  2.   Pozměňovací návrhy k postoji Rady jsou přípustné, pokud jsou v souladu s články 169 a 170 a pokud mají za cíl:

                  2.   Pozměňovací návrhy k postoji Rady jsou přípustné, pokud jsou v souladu s články 169 a 170 a pokud mají za cíl:

                              a)

                              obnovit jako celek nebo částečně postoj přijatý Parlamentem při prvním čtení; nebo

                              a)

                              obnovit jako celek nebo částečně postoj přijatý Parlamentem při prvním čtení nebo

                              b)

                              dosáhnout kompromisu mezi Radou a Parlamentem; nebo

                              b)

                              dosáhnout kompromisu mezi Radou a Parlamentem nebo

                              c)

                              změnit část textu postoje Rady, která nebyla zahrnuta do návrhu předloženého v prvním čtení nebo se od něho obsahově liší
                                    a která neznamená zásadní změnu ve smyslu článku 63;
                                  nebo

                              c)

                              změnit část textu postoje Rady, která nebyla zahrnuta do návrhu předloženého v prvním čtení nebo se od něho obsahově liší nebo

                              d)

                              zohlednit nové skutečnosti nebo právní stav, které nastaly v době
                                    od prvního
                                  čtení.

                              d)

                              zohlednit nové skutečnosti nebo právní stav, které nastaly v době
                                    následující po přijetí postoje Parlamentu v prvním
                                  čtení.

                  Rozhodnutí předsedy prohlásit pozměňovací návrh za přípustný či nepřípustný nelze zpochybnit.

                  Rozhodnutí předsedy prohlásit pozměňovací návrh za přípustný či nepřípustný nelze zpochybnit.

                  3.   Pokud se v době od prvního čtení konaly nové volby, ale článek 63 nebyl uplatněn, může předseda upustit od omezení přípustnosti stanovených v odstavci 2.

                  3.   Pokud se v době od prvního čtení konaly nové volby, ale článek 63 nebyl uplatněn, může předseda upustit od omezení přípustnosti stanovených v odstavci 2.

                  4.
                        Pozměňovací návrhy jsou přijaty, získají-li hlasy většiny všech poslanců Parlamentu.

                  5.
                        Před hlasováním o pozměňovacích návrzích může předseda požádat Komisi o její stanovisko a Radu o připomínky.

         Pozměňovací návrh 77

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 5 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 5

                        ODDÍL 4

                  TŘETÍ ČTENÍ

                        DOHODOVACÍ ŘÍZENÍ A
                      TŘETÍ ČTENÍ

         Pozměňovací návrh 78

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 5 – dílčí název 1

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Dohodovací řízení

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 79

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 69 b (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 69b

                        Prodloužení lhůt

                  1.
                        Na žádost delegace Parlamentu v dohodovacím výboru prodlouží předseda lhůty ve třetím čtení podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  2.
                        Předseda oznámí Parlamentu prodloužení lhůt podle čl. 294 odst. 14 Smlouvy o fungování Evropské unie bez ohledu na to, zda se tak stalo na podnět Parlamentu nebo Rady.

         Pozměňovací návrh 80

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 71

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 71

                  Článek 71

                  Delegace v dohodovacím výboru

                  Delegace v dohodovacím výboru

                  1.   Delegace Parlamentu v dohodovacím výboru má stejný počet členů jako delegace Rady.

                  1.   Delegace Parlamentu v dohodovacím výboru má stejný počet členů jako delegace Rady.

                  2.   Politické složení delegace odpovídá složení Parlamentu podle politických skupin. Konference předsedů stanoví přesný počet poslanců z každé politické skupiny.

                  2.   Politické složení delegace odpovídá složení Parlamentu podle politických skupin. Konference předsedů stanoví přesný počet poslanců z každé politické skupiny.

                  3.   Členové delegace jsou jmenováni politickými skupinami pro každý konkrétní případ, který je předmětem dohodovacího řízení, přednostně z členů
                        výborů
                     ,
                        kterých se záležitost týká,
                      kromě tří členů, kteří jsou jmenováni jako stálí členové po sobě následujících delegací na dobu dvanácti měsíců. Tři stálí členové jsou jmenováni politickými skupinami z místopředsedů a zastupují alespoň dvě různé politické skupiny. V každém konkrétním případě jsou členy delegace předseda a zpravodaj příslušného výboru.

                  3.   Členové delegace jsou jmenováni politickými skupinami pro každý konkrétní případ, který je předmětem dohodovacího řízení, přednostně z členů
                        příslušného výboru
                     , kromě tří členů, kteří jsou jmenováni jako stálí členové po sobě následujících delegací na dobu dvanácti měsíců. Tři stálí členové jsou jmenováni politickými skupinami z místopředsedů a zastupují alespoň dvě různé politické skupiny. V každém konkrétním případě jsou členy delegace předseda a zpravodaj příslušného výboru
                        v druhém čtení a případně zpravodaj z každého přidruženého výboru
                     .

                  4.   Politické skupiny zastoupené v delegaci jmenují náhradníky.

                  4.   Politické skupiny zastoupené v delegaci jmenují náhradníky.

                  5.   Politické skupiny
                        a nezařazení poslanci nezastoupení
                      v delegaci mohou vyslat po jednom zástupci na jakoukoli přípravnou schůzi v rámci delegace.

                  5.   Politické skupiny
                        nezastoupené
                      v delegaci mohou vyslat po jednom zástupci na jakoukoli přípravnou schůzi v rámci delegace.
                        Pokud delegace nezahrnuje žádné nezařazené poslance, může se jeden nezařazený poslanec zúčastnit interních přípravných schůzí delegace.

                  6.   Delegaci vede předseda nebo jeden ze tří stálých členů.

                  6.   Delegaci vede předseda nebo jeden ze tří stálých členů.

                  7.   Delegace rozhoduje většinou hlasů svých členů. Její jednání jsou neveřejná.

                  7.   Delegace rozhoduje většinou hlasů svých členů. Její jednání jsou neveřejná.

                  Konference předsedů stanoví další procesní pokyny pro jednání delegace v dohodovacím výboru.

                  Konference předsedů stanoví další procesní pokyny pro jednání delegace v dohodovacím výboru.

                  8.   Delegace podá Parlamentu zprávu o výsledcích dohodovacího řízení.

                  8.   Delegace podá Parlamentu zprávu o výsledcích dohodovacího řízení.

         Pozměňovací návrh 81

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 5 – dílčí název 2

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        V plénu

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 82

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 72

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 72

                  Článek 72

                  Společný návrh

                  Společný návrh

                  1.   Pokud je v dohodovacím výboru dosaženo dohody o společném návrhu, věc se automaticky zařadí na pořad jednání dílčího zasedání Parlamentu, které se koná do šesti nebo v případě prodloužení do osmi týdnů ode dne schválení společného návrhu v dohodovacím výboru.

                  1.   Pokud je v dohodovacím výboru dosaženo dohody o společném návrhu, věc se automaticky zařadí na pořad jednání dílčího zasedání Parlamentu, které se koná do šesti nebo v případě prodloužení do osmi týdnů ode dne schválení společného návrhu v dohodovacím výboru.

                  2.   Předseda nebo jiný navržený člen parlamentní delegace v dohodovacím výboru učiní prohlášení o společném návrhu, ke kterému je přiložena zpráva.

                  2.   Předseda nebo jiný navržený člen parlamentní delegace v dohodovacím výboru učiní prohlášení o společném návrhu, ke kterému je přiložena zpráva.

                  3.   Ke společnému návrhu nelze předkládat žádné pozměňovací návrhy.

                  3.   Ke společnému návrhu nelze předkládat žádné pozměňovací návrhy.

                  4.   O společném návrhu jako celku se rozhoduje v jediném hlasování. Společný návrh je schválen, pokud získá většinu odevzdaných hlasů.

                  4.   O společném návrhu jako celku se rozhoduje v jediném hlasování. Společný návrh je schválen, pokud získá většinu odevzdaných hlasů.

                  5.   Pokud v dohodovacím výboru není dosaženo dohody o společném návrhu, předseda nebo jiný navržený člen parlamentní delegace v dohodovacím výboru učiní prohlášení. Po tomto prohlášení následuje rozprava.

                  5.   Pokud v dohodovacím výboru není dosaženo dohody o společném návrhu, předseda nebo jiný navržený člen parlamentní delegace v dohodovacím výboru učiní prohlášení. Po tomto prohlášení následuje rozprava.

                        5a.

                        Během dohodovacího řízení mezi Parlamentem a Radou následujícího po druhém čtení nelze návrh vrátit výboru.

                        5b.

                        Články 49, 50 a 53 se nepoužijí na třetí čtení.

         Pozměňovací návrh 83

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 6 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 6

                        ODDÍL 5

                  ZÁVĚR
                        LEGISLATIVNÍHO PROCESU

                  ZÁVĚR
                        POSTUPU

         Pozměňovací návrh 84

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 3 – oddíl 3 (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        ODDÍL 3

                        INTERISTITUCIONÁLNÍ JEDNÁNÍ V RÁMCI ŘÁDNÉHO LEGISLATIVNÍHO POSTUPU

                        (Oddíl 3 je zařazen před oddíl 4 o dohodovacím postupu a třetím čtení a obsahuje článek 73 v pozměněném znění a články 73a až 73d.)

         Pozměňovací návrh 85

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 73

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 73

                  Článek 73

                        Interinstitucionální jednání v legislativních postupech

                        Obecná ustanovení

                  1.   Jednání s ostatními orgány za účelem dosažení dohody v rámci legislativního postupu, jsou vedena s ohledem na kodex chování přijatý Konferencí předsedů (10).

                  Jednání s ostatními orgány za účelem dosažení dohody v rámci legislativního postupu
                        mohou být zahájena výhradně na základě rozhodnutí přijatého v souladu s články 73a až 73c nebo na základě vrácení věci Parlamentem pro účely interinstitucionálních jednání. Tato jednání
                      jsou vedena s ohledem na kodex chování přijatý Konferencí předsedů (10).

                  2.
                        Tato jednání nelze zahájit předtím, než příslušný výbor jednotlivě a většinou svých členů rozhodne u každého dotčeného legislativního postupu o zahájení jednání. Toto rozhodnutí vymezí mandát a složení vyjednávajícího týmu. Taková rozhodnutí se oznámí předsedovi, který pravidelně informuje Konferenci předsedů.

                        Mandát spočívá ve zprávě, která je přijata výborem a předložena Parlamentu k dalšímu projednání. Ve výjimečných případech, považuje-li příslušný výbor za řádně odůvodněné zahájit jednání již před přijetím zprávy ve výboru, může být mandát tvořen souborem pozměňovacích návrhů nebo jednoznačně definovaných cílů, priorit a pokynů.

                  3.
                        Vyjednávací tým vede zpravodaj a předsedá mu předseda příslušného výboru nebo jeho místopředseda, který byl jmenován předsedou. Jeho členy jsou alespoň stínoví zpravodajové z každé politické skupiny.

                  4.
                        Veškeré dokumenty, které mají být projednávány na schůzi s Radou a Komisí („třístranné jednání“) mají podobu dokumentu uvádějícího příslušné postoje každého zapojeného orgánu a možná kompromisní řešení a musí být předány vyjednávacímu týmu nejpozději 48 hodin nebo v naléhavých případech nejpozději 24 hodin před konáním daného třístranného jednání.

                        Po konání každého třístranného jednání podá na nejbližší schůzi příslušného výboru vyjednávací tým zprávu. Dokumenty, v nichž jsou zachyceny výsledky posledního třístranného jednání, jsou výboru zpřístupněny.

                        V případech, kdy není možné včas svolat schůzi výboru, podá vyjednávací tým podle potřeby zprávu předsedovi, stínovým zpravodajům nebo koordinátorům výboru.

                        Příslušný výbor může s ohledem na postup jednání mandát aktualizovat.

                  5.
                        Vedou-li jednání k dosažení kompromisu, je o tom příslušný výbor bezodkladně informován. Dojednané znění je předloženo příslušnému výboru k projednání. Schválí-li výbor tento dojednaný text, předloží jej ve vhodné podobě – například jako kompromisní pozměňovací návrhy – k projednání Parlamentu. Tento text může být předložen v konsolidovaném znění, pokud jsou v něm jasně vyznačeny změny v projednávaném návrhu legislativního aktu.

                  6.
                        V případě, že postup předpokládá účast přidružených výborů nebo společné schůze výborů, použijí se na rozhodnutí o zahájení jednání a jejich vedení články 54 a 55.

                        V případě nesouhlasu mezi dotčenými výbory určuje postup zahájení jednání a jejich vedení předseda Konference předsedů výborů v souladu se zásadami stanovenými v těchto článcích.

         Pozměňovací návrh 86

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 73 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 73a

                        Jednání předcházející prvnímu čtení v Parlamentu

                  1.
                        Jakmile přijal výbor legislativní zprávu na základě článku 49, může většinou hlasů svých členů rozhodnout, že na základě této zprávy zahájí jednání.

                  2.
                        Rozhodnutí o zahájení jednání jsou oznámena na začátku dílčího zasedání následujícího po jejich přijetí ve výboru. Nejpozději do konce dne následujícího po tomto oznámení v Parlamentu mohou politické skupiny nebo jednotliví poslanci, kteří tvoří dohromady alespoň jednu desetinu poslanců Parlamentu, písemně požádat, aby o rozhodnutí výboru zahájit jednání proběhlo hlasování. Parlament o takové žádosti hlasuje v průběhu téhož dílčího hlasování.

                        Není-li taková žádost obdržena ve lhůtě stanovené v pododstavci 1, předseda o tom informuje Parlament. Je-li taková žádost podána, předseda může neprodleně před hlasováním dát slovo jednomu řečníkovi hovořícímu ve prospěch návrhu a jednomu řečníkovi hovořícímu proti němu. Každý z těchto řečníků může učinit prohlášení v délce nejvýše dvou minut.

                  3.
                        Pokud Parlament zamítne rozhodnutí výboru zahájit jednání, návrh legislativního aktu a zpráva příslušného výboru jsou zařazeny na pořad jednání následujícího dílčího zasedání a předseda stanoví lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů. Použije se čl. 59 odst. 1b.

                  4.
                        Jednání mohou být zahájena kdykoli po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 2 prvním pododstavci, nebyla-li podána žádost, aby o tomto rozhodnutí o zahájení jednání proběhlo v Parlamentu hlasování. Byla-li taková žádost podána, jednání mohou být zahájena kdykoli poté, co rozhodnutí výboru zahájit jednání schválil Parlament.

         Pozměňovací návrh 87

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 73 b (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 73b

                        Jednání předcházející prvnímu čtení v Radě

                        Jakmile Parlament přijal svůj postoj v prvním čtení, představuje tento postoj mandát pro veškerá jednání s ostatními orgány. Příslušný výbor může kdykoli po přijetí tohoto postoje Parlamentu většinou hlasů svých členů rozhodnout o zahájení jednání. Tato rozhodnutí se oznámí v Parlamentu v průběhu dílčího zasedání následujícího po hlasování ve výboru a uvedou se v zápisu.

         Pozměňovací návrh 88

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 73 c (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 73c

                        Jednání předcházející druhému čtení v Parlamentu

                        Jakmile byl postoj Rady v prvním čtení předán příslušnému výboru, představuje postoj Parlamentu v prvním čtení s výhradou článku 69 mandát pro veškerá jednání s ostatními orgány. Příslušný výbor se může rozhodnout kdykoli poté zahájit jednání.

                        Pokud postoj Rady obsahuje prvky, které nebyly obsaženy v návrhu legislativního aktu nebo v postoji Parlamentu v prvním čtení, může výbor přijmout pokyny pro vyjednávací tým, a to i v podobě pozměňovacích návrhů k postoji Rady.

         Pozměňovací návrh 305

         Jednací řád

         Článek 73 d (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 73d

                        Vedení jednání

                  1.
                        Vyjednávací tým Parlamentu vede zpravodaj a předsedá mu předseda příslušného výboru nebo jeho místopředseda určený předsedou. Jeho členy jsou alespoň stínoví zpravodajové z každé politické skupiny, která si přeje účastnit se jednání.

                  2.
                        Veškeré dokumenty, které mají být projednávány na jednání s Radou a Komisí („třístranné jednání“), musí být poskytnuty vyjednávacímu týmu nejpozději 48 hodin nebo v naléhavých případech nejpozději 24 hodin před konáním daného třístranného jednání.

                  3.
                        Po každém třístranném jednání podá předseda vyjednávacího týmu a zpravodaj jménem vyjednávacího týmu zprávu o jednání na nejbližší schůzi příslušného výboru.

                        Není-li možné včas svolat schůzi výboru, podají předseda vyjednávacího týmu a zpravodaj jménem vyjednávacího týmu zprávu na schůzi koordinátorů výboru.

                  4.
                        Vedou-li jednání k předběžné dohodě, je o tom příslušný výbor bezodkladně informován. Dokumenty, v nichž jsou zachyceny výsledky závěrečného třístranného jednání, jsou dány k dispozici výboru a zveřejněny. Předběžná dohoda je předložena příslušnému výboru, který rozhodne jediným hlasováním většinou odevzdaných hlasů. Je-li přijata, je tato dohoda předložena k projednání Parlamentu, přičemž jsou v ní vyznačeny veškeré změny vůči návrhu legislativního aktu.

                  5.
                        Pokud mají dotčené výbory postupující podle článků 54 a 55 odlišná stanoviska, předseda Konference předsedů výborů stanoví v souladu se zásadami stanovenými v těchto článcích podrobná pravidla pro zahájení jednání a jejich vedení.

         Pozměňovací návrh 90

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 74

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 74

                        vypouští se

                        Schvalování rozhodnutí o zahájení interinstitucionálních jednání před přijetím zprávy ve výboru

                  1.
                        Veškerá rozhodnutí výboru týkající se zahájení jednání před přijetím zprávy ve výboru jsou přeložena do všech úředních jazyků, předložena všem poslancům Parlamentu a předána Konferenci předsedů.

                        Konference předsedů může na žádost politické skupiny rozhodnout o zařazení příslušného bodu jakožto předmětu rozpravy spojené s hlasováním do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání následujícího po tomto předložení; v takovém případě stanoví předseda lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů.

                        Nepřijme-li Konference předsedů rozhodnutí o zařazení bodu do návrhu pořadu jednání daného dílčího zasedání, oznámí předseda rozhodnutí o zahájení jednání při zahájení uvedeného dílčího zasedání.

                  2.
                        Příslušný bod je zařazen do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání, které se koná po oznámení, k jednání v rámci rozpravy a hlasování, a předseda stanoví lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů, pokud o to požádá některá politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců do 48 hodin po oznámení.

                        Jinak se rozhodnutí o zahájení jednání považuje za schválené.

         Pozměňovací návrh 91

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 75

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        75

                  Článek
                        63a

                  Dohoda z prvního čtení

                  Dohoda z prvního čtení

                  Pokud Rada podle čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie informuje Parlament, že schválila jeho postoj, oznámí předseda poté, co text prošel konečnou právně-jazykovou redakcí v souladu s článkem 193, v Parlamentu
                        jeho přijetí
                      ve znění, jež odpovídá postoji Parlamentu.

                  Pokud Rada podle čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie informuje Parlament, že schválila jeho postoj, oznámí předseda poté, co text prošel konečnou právně-jazykovou redakcí v souladu s článkem 193, v Parlamentu
                        , že daný legislativní akt byl přijat
                      ve znění, jež odpovídá postoji Parlamentu.

                        (Tento článek se přesouvá na konec oddílu 1 o prvním čtení.)

         Pozměňovací návrh 92

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 76

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        76

                  Článek
                        69a

                  Dohoda z druhého čtení

                  Dohoda z druhého čtení

                  Pokud není ve lhůtě pro předložení a hlasování o pozměňovacích návrzích nebo návrzích na zamítnutí přijat žádný návrh na zamítnutí postoje Rady ani žádné pozměňovací návrhy k tomuto postoji podle článků
                        68
                      a 69, oznámí předseda v Parlamentu, že navržený akt byl s konečnou platností přijat.
                        Předseda spolu s předsedou Rady tento akt podepíší a zajistí jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie podle článku 78.

                  Pokud není ve lhůtě pro předložení a hlasování o pozměňovacích návrzích nebo návrzích na zamítnutí přijat žádný návrh na zamítnutí postoje Rady ani žádné pozměňovací návrhy k tomuto postoji podle článků
                        67a
                      a 69, oznámí předseda v Parlamentu, že navržený akt byl s konečnou platností přijat.

                        (Tento článek se přesouvá na konec oddílu 2 o druhém čtení.)

         Pozměňovací návrh 93

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 77

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 77

                        vypouští se

                        Podmínky pro navrhování legislativních aktů

                  1.
                        V aktech přijatých společně Parlamentem a Radou řádným legislativním postupem se označuje druh příslušného aktu, za ním následuje pořadové číslo, datum přijetí a předmět.

                  2.
                        Akty přijaté společně Parlamentem a Radou obsahují:

                              a)

                                    slova „Evropský Parlament a Rada Evropské unie“;

                              b)

                                    odkaz na ustanovení, na základě kterých byl akt přijat, uvedený slovy: „s ohledem na“;

                              c)

                                    odkaz na předložené návrhy, stanoviska a konzultace;

                              d)

                                    odůvodnění daného aktu uvedené slovy: „vzhledem k těmto důvodům“;

                              e)

                                    jednu z formulací „přijaly toto nařízení“ nebo „přijaly tuto směrnici“ nebo „přijaly toto rozhodnutí“ nebo „rozhodly takto“, za kterou následuje vlastní text aktu.

                  3.
                        Akty se člení na články, které jsou v případě potřeby seskupeny do kapitol a oddílů.

                  4.
                        V posledním článku je uveden den vstupu aktu v platnost, je-li toto datum dřívější nebo pozdější než dvacátý den po zveřejnění.

                  5.
                        Za posledním článkem aktu následuje:

                              —

                                    odpovídající formulace podle příslušných ustanovení Smluv, pokud jde o použitelnost aktu;

                              —

                                    „V…“ a dále datum přijetí aktu;

                              —

                                    „Za Evropský parlament předseda“, „Za Radu předseda“ a jméno předsedy Parlamentu a úřadujícího předsedy Rady v době přijetí aktu.

         Pozměňovací návrh 94

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 78

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 78

                  Článek 78

                  Podepisování přijatých aktů

                  Podepisování přijatých aktů
                        a jejich zveřejňování

                  Po provedení konečné právně-jazykové redakce přijatého textu v souladu s článkem 193 a po kontrole řádného dokončení všech postupů podepíše
                        předseda a generální tajemník
                      akty přijaté řádným legislativním postupem a generální
                        tajemníci Parlamentu a Rady zajistí vyhlášení těchto aktů v Úředním věstníku Evropské unie
                     .

                  Po provedení konečné právně-jazykové redakce přijatého textu v souladu s článkem 193 a
                        přílohou XVIa a
                      po kontrole řádného dokončení všech postupů podepíše akty přijaté řádným legislativním postupem
                        předseda
                      a generální
                        tajemník
                     .

                        Generální tajemníci Parlamentu a Rady poté zajistí vyhlášení těchto aktů v Úředním věstníku Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 95

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 4 (nová)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 4

                        ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO POSTUP KONZULTACE

                        (Tato kapitola se přesouvá za článek 78.)

         Pozměňovací návrh 96

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 78 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 78a

                        Pozměněný návrh právně závazného aktu

                        Jestliže má Komise v úmyslu nahradit nebo změnit svůj návrh právně závazného aktu, může příslušný výbor odložit projednávání návrhu, dokud neobdrží nový návrh nebo změny Komise.

         Pozměňovací návrh 97

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 78 b (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 78b

                        Postoj Komise k pozměňovacím návrhům

                        Než příslušný výbor přistoupí ke konečnému hlasování o návrhu právně závazného aktu, může požádat Komisi, aby sdělila svůj postoj ke všem pozměňovacím návrhům k návrhu, které výbor přijal.

                        V případě potřeby je postoj Komise zahrnut do zprávy.

         Pozměňovací návrh 98

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 78 c (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 78c

                        Hlasování v Parlamentu

                        Čl. 59 odst. - 1, 1, 1b a 1c se použijí obdobně.

         Pozměňovací návrh 99

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 78 d (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 78d

                        Postup po přijetí postoje Parlamentu

                  1.
                        Předseda a zpravodaj příslušného výboru v období po přijetí postoje k návrhu právně závazného aktu Parlamentem sledují vývoj návrhu v rámci postupu vedoucího k jeho přijetí Radou a snaží se zejména zajistit, aby Rada a Komise řádně splnily závazky přijaté vůči Parlamentu, pokud jde o jeho postoj. Předseda a zpravodaj pravidelně informují příslušný výbor.

                  2.
                        Příslušný výbor může vyzvat Komisi a Radu, aby s ním tuto záležitost projednala.

                  3.
                        V kterékoli fázi dalšího postupu může příslušný výbor, považuje-li to za nutné, předložit návrh usnesení podle tohoto článku, v němž doporučí Parlamentu:

                              —

                                    aby vyzval Komisi k tomu, aby vzala svůj návrh zpět,

                              —

                                    aby vyzval Komisi nebo Radu k opětovnému postoupení věci Parlamentu podle článku 78e, nebo vyzval Komisi, aby předložila nový návrh, nebo

                              —

                                    aby rozhodl o jiném postupu, který považuje za vhodný.

                        Tento návrh usnesení je zařazen do návrhu pořadu jednání nejbližšího dílčího zasedání, které následuje po přijetí návrhu ve výboru.

         Pozměňovací návrh 100

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Bod 78 e (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 78e

                        Opětovné postoupení Parlamentu

                  1.
                        Na žádost příslušného výboru vyzve předseda Radu, aby věc opětovně konzultovala s Parlamentem za stejných okolností a podmínek, jaké jsou uvedeny v čl. 63 odst. 1, a rovněž pokud Rada podstatně změní nebo má v úmyslu změnit návrh právně závazného aktu, ke kterému Parlament původně zaujal postoj, kromě případů, kdy jde o začlenění parlamentních pozměňovacích návrhů.

                  2.
                        Předseda rovněž požádá, aby byl návrh právně závazného aktu opětovně postoupen Parlamentu za okolností stanovených v tomto článku, pokud tak Parlament rozhodne na návrh politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.

         Pozměňovací návrh 101

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 7 – číslování

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA
                        7

                  KAPITOLA
                        5

                  ÚSTAVNÍ ZÁLEŽITOSTI

                  ÚSTAVNÍ ZÁLEŽITOSTI

         Pozměňovací návrh 102

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 81

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 81

                  Článek 81

                  Smlouvy o přistoupení

                  Smlouvy o přistoupení

                  1.
                        Každá žádost evropského státu
                      o členství v Evropské unii
                        je postoupena
                      příslušnému výboru k projednání.

                  1.
                        Žádosti evropských států
                      o členství v Evropské unii
                        v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii se postupují
                      příslušnému výboru k projednání.

                  2.   Parlament může na návrh příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců rozhodnout, že požádá Komisi a Radu, aby se zúčastnily rozpravy ještě před zahájením jednání s žadatelským státem.

                  2.   Parlament může na návrh příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců rozhodnout, že požádá Komisi a Radu, aby se zúčastnily rozpravy ještě před zahájením jednání s žadatelským státem.

                  3.
                        Během jednání informují Komise a Rada
                      příslušný výbor pravidelně
                        a podrobně, a v
                      případě potřeby důvěrně
                        , o dosaženém pokroku
                     .

                  3.   Příslušný výbor
                        požádá Komisi a Radu, aby mu
                      pravidelně
                        poskytovaly veškeré informace o průběhu jednání,
                      v případě potřeby důvěrně.

                  4.   V
                        jakékoli
                      fázi jednání může Parlament na základě zprávy příslušného výboru přijmout doporučení a požadovat jejich zohlednění před uzavřením smlouvy o přistoupení žadatelského státu k Evropské unii.

                  4.   V
                        jakékoli
                      fázi jednání může Parlament na základě zprávy příslušného výboru přijmout doporučení a požadovat jejich zohlednění před uzavřením smlouvy o přistoupení žadatelského státu k Evropské unii.

                  5.   Po ukončení jednání, avšak ještě před podepsáním jakékoli dohody, je její návrh předložen Parlamentu k souhlasu v souladu s článkem 99.

                  5.   Po ukončení jednání, avšak ještě před podepsáním jakékoli dohody, je její návrh předložen Parlamentu k souhlasu v souladu s článkem 99.
                        V souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii se pro souhlas Parlamentu vyžaduje většina hlasů všech poslanců.

         Pozměňovací návrh 103

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 83

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 83

                  Článek 83

                  Porušení základních hodnot členským státem

                  Porušení základních
                        zásad a
                      hodnot členským státem

                  1.   Parlament může na základě zvláštní zprávy příslušného výboru vypracované v souladu s články 45 a 52:

                  1.   Parlament může na základě zvláštní zprávy příslušného výboru vypracované v souladu s články 45 a 52:

                              a)

                              hlasovat o odůvodněném návrhu, kterým vyzývá Radu, aby postupovala podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii;

                              a)

                              hlasovat o odůvodněném návrhu, kterým vyzývá Radu, aby postupovala podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii;

                              b)

                              hlasovat o návrhu, kterým vyzývá Komisi nebo členské státy, aby předložily návrh podle čl. 7 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii;

                              b)

                              hlasovat o návrhu, kterým vyzývá Komisi nebo členské státy, aby předložily návrh podle čl. 7 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii;

                              c)

                              hlasovat o návrhu, kterým vyzývá Radu, aby postupovala podle čl. 7 odst. 3 nebo následně podle čl. 7 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.

                              c)

                              hlasovat o návrhu, kterým vyzývá Radu, aby postupovala podle čl. 7 odst. 3 nebo následně podle čl. 7 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.

                  2.   Každá žádost Rady o vyslovení souhlasu s návrhem předloženým podle čl. 7 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii je oznámena Parlamentu spolu s připomínkami předloženými dotčeným členským státem a v souladu s článkem 99 postoupena příslušnému výboru. S výjimkou naléhavých případů a odůvodněných okolností přijme Parlament rozhodnutí na návrh příslušného výboru.

                  2.   Každá žádost Rady o vyslovení souhlasu s návrhem předloženým podle čl. 7 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii je oznámena Parlamentu spolu s připomínkami předloženými dotčeným členským státem a v souladu s článkem 99 postoupena příslušnému výboru. S výjimkou naléhavých případů a odůvodněných okolností přijme Parlament rozhodnutí na návrh příslušného výboru.

                  3.   K přijetí rozhodnutí podle odstavců 1 a 2
                        se
                      vyžaduje dvoutřetinová většina odevzdaných hlasů, která představuje většinu všech poslanců Parlamentu.

                  3.
                        V souladu s článkem 354 Smlouvy o fungování Evropské unie se
                      k přijetí rozhodnutí podle odstavců 1 a 2 vyžaduje dvoutřetinová většina odevzdaných hlasů, která představuje většinu všech poslanců Parlamentu.

                  4.   Na základě povolení Konference předsedů může příslušný výbor předložit doprovodný návrh usnesení. Tento návrh usnesení vyjadřuje názory Parlamentu na závažné porušování základních hodnot členským státem, na odpovídající
                        sankce
                      a na jejich pozdější změnu nebo zrušení.

                  4.   Na základě povolení Konference předsedů může příslušný výbor předložit doprovodný návrh usnesení. Tento návrh usnesení vyjadřuje názory Parlamentu na závažné porušování základních hodnot členským státem, na odpovídající
                        opatření, jež je třeba přijmout,
                      a na jejich pozdější změnu nebo zrušení.

                  5.   Příslušný výbor zajistí, aby byl Parlament úplně informován a v případě potřeby požádán o stanoviska ke všem následným opatřením po vyslovení souhlasu podle odstavce 3. Rada bude vyzvána, aby podle potřeby informovala o vývoji situace. Parlament může přijmout doporučení Radě na návrh příslušného výboru vypracovaný se svolením Konference předsedů.

                  5.   Příslušný výbor zajistí, aby byl Parlament úplně informován a v případě potřeby požádán o stanoviska ke všem následným opatřením po vyslovení souhlasu podle odstavce 3. Rada bude vyzvána, aby podle potřeby informovala o vývoji situace. Parlament může přijmout doporučení Radě na návrh příslušného výboru vypracovaný se svolením Konference předsedů.

         Pozměňovací návrh 104

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 84

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 84

                  Článek 84

                  Složení Parlamentu

                  Složení Parlamentu

                  V dostatečném časovém předstihu před koncem volebního období může Parlament na základě zprávy příslušného výboru vypracované v souladu s
                        článkem
                      45 předložit návrh na změnu svého složení. Návrh rozhodnutí Evropské rady, kterým se stanoví složení Parlamentu, se posoudí v souladu s článkem 99.

                  V dostatečném časovém předstihu před koncem volebního období může Parlament na základě zprávy příslušného výboru vypracované v souladu s
                        čl. 14 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a s články
                      45
                        a 52
                      předložit návrh na změnu svého složení. Návrh rozhodnutí Evropské rady, kterým se stanoví složení Parlamentu, se posoudí v souladu s článkem 99.

         Pozměňovací návrh 105

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 85

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 85

                  Článek 85

                  Posílená spolupráce mezi členskými státy

                  Posílená spolupráce mezi členskými státy

                  1.   Žádosti týkající se zavedení posílené spolupráce mezi členskými státy podle článku 20 Smlouvy o Evropské unii postoupí předseda příslušnému výboru k projednání.
                        Popřípadě se použijí články 39, 41, 43, 47, 57 až 63 a 99 tohoto jednacího řádu
                     .

                  1.   Žádosti týkající se zavedení posílené spolupráce mezi členskými státy podle článku 20 Smlouvy o Evropské unii postoupí předseda příslušnému výboru k projednání.
                        Použije se článek 99
                     .

                  2.   Příslušný výbor ověří soulad s článkem 20 Smlouvy o Evropské unii a s články 326 až 334 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  2.   Příslušný výbor ověří soulad s článkem 20 Smlouvy o Evropské unii a s články 326 až 334 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  3.   Po zavedení posílené spolupráce jsou akty předložené v jejím rámci projednávány v Parlamentu stejnými postupy, které se uplatní, pokud nejde o posílenou spolupráci. Použije se článek 47.

                  3.   Po zavedení posílené spolupráce jsou akty předložené v jejím rámci projednávány v Parlamentu stejnými postupy, které se uplatní, pokud nejde o posílenou spolupráci. Použije se článek 47.

         Pozměňovací návrh 106

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 8 – číslování

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA
                        8

                  KAPITOLA
                        6

                  ROZPOČTOVÉ POSTUPY

                  ROZPOČTOVÉ POSTUPY

         Pozměňovací návrh 107

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 86

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 86

                  Článek 86

                  Víceletý finanční rámec

                  Víceletý finanční rámec

                  Požádá-li Rada Parlament o souhlas s návrhem nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec, je věc
                        postoupena příslušnému výboru
                      v souladu s
                        postupem uvedeným v článku
                      99. Pro souhlas Parlamentu
                        se
                      vyžaduje většina hlasů všech poslanců.

                  Požádá-li Rada Parlament o souhlas s návrhem nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec, je věc
                        projednána
                      v souladu s
                        článkem
                      99.
                        V souladu s čl. 312 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie se
                      pro souhlas Parlamentu vyžaduje většina hlasů všech poslanců.

         Pozměňovací návrh 108

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 86 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 86a

                        Roční rozpočtový proces

                        Příslušný výbor může rozhodnout o vypracování jakékoli zprávy týkající se rozpočtu, kterou bude považovat za vhodnou, s ohledem na přílohu k interinstitucionální dohodě ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení

                      (1a)

                        .

                        Ostatní výbory mohou přijmout stanoviska ve lhůtě stanovené příslušným výborem.

         Pozměňovací návrh 109

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 87

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 87

                        vypouští se

                        Pracovní dokumenty

                  1.
                        Poslancům jsou k dispozici tyto dokumenty:

                              a)

                                    návrh rozpočtu předložený Komisí;

                              b)

                                    přehled výsledků projednávání návrhu rozpočtu v Radě;

                              c)

                                    postoj Rady k návrhu rozpočtu vypracovaný v souladu s čl. 314 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie;

                              d)

                                    případný návrh rozhodnutí o prozatímních dvanáctinách podle článku 315 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  2.
                        Tyto dokumenty jsou postoupeny příslušnému výboru. Každý dotčený výbor může zaujmout stanovisko.

                  3.
                        Chce-li jiný výbor zaujmout své stanovisko, stanoví předseda lhůtu pro sdělení tohoto stanoviska příslušnému výboru.

         Pozměňovací návrh 110

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 88

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 88

                  Článek 88

                        Projednávání
                      návrhu rozpočtu
                        - první fáze

                        Postoj Parlamentu k
                      návrhu rozpočtu

                  1.
                        Za níže stanovených podmínek může každý poslanec navrhovat a obhajovat změny
                      v návrhu rozpočtu.

                  1.
                        Jednotliví poslanci mohou
                      v
                        příslušném výboru předkládat návrhy změn postoje Rady k
                      návrhu rozpočtu.

                        Návrhy změn postoje Rady mohou být v Parlamentu předloženy nejméně čtyřiceti poslanci nebo jménem výboru či politické skupiny.

                  2.   Návrhy změn
                        jsou přípustné, pouze pokud jsou
                      předloženy písemně,
                        opatřeny podpisy nejméně čtyřiceti poslanců nebo předloženy jménem politické skupiny či výboru, pokud je v nich uvedena rozpočtová položka, k níž
                      se vztahují
                        , a pokud zajišťují udržení rovnováhy příjmů a výdajů. Návrhy změn musí obsahovat všechny příslušné informace o poznámkách, které mají být uvedeny v dané rozpočtové položce.

                  2.   Návrhy změn
                        musí být
                      předloženy písemně,
                        odůvodněny a podepsány jejich autory a musí u nich být uvedeno, ke které rozpočtové položce
                      se vztahují.

                        Návrhy změn v návrhu rozpočtu musí být písemně odůvodněny.

                  3.   Předseda stanoví lhůtu pro předložení návrhů změn.

                  3.   Předseda stanoví lhůtu pro předložení návrhů změn.

                  4.   Příslušný výbor
                        zaujme stanovisko k předloženým textům
                      před jejich projednáním v Parlamentu.

                  4.   Příslušný výbor
                        hlasuje o návrzích změn
                      před jejich projednáním v Parlamentu.

                  O návrzích změn, které příslušný výbor zamítl, se v Parlamentu
                        nehlasuje
                     , pokud o to před uplynutím lhůty stanovené předsedou písemně
                        nepožádá
                      výbor nebo nejméně čtyřicet poslanců; tato lhůta nesmí být v žádném případě kratší než 24 hodiny před začátkem hlasování.

                        4a.
                        O návrzích změn
                        předložených v Parlamentu
                     , které příslušný výbor zamítl, se v Parlamentu
                        může hlasovat
                     ,
                        pouze
                      pokud o to před uplynutím lhůty stanovené předsedou písemně
                        požádá
                      výbor nebo nejméně čtyřicet poslanců; tato lhůta nesmí být v žádném případě kratší než 24 hodiny před začátkem hlasování.

                  5.   Návrhy
                        změn
                      v odhadu výdajů Parlamentu podobné
                        těm
                     , které již Parlament zamítl v době, kdy byl odhad výdajů sestavován, jsou projednány pouze v případě kladného stanoviska příslušného výboru.

                  5.
                        Pozměňovací
                      návrhy v odhadu výdajů Parlamentu podobné
                        návrhům
                     , které již Parlament zamítl v době, kdy byl odhad výdajů sestavován, jsou projednány pouze v případě kladného stanoviska příslušného výboru.

                  6.
                        Bez ohledu na čl. 59 odst. 2
                      hlasuje
                        Parlament
                      odděleně a v tomto pořadí:

                  6.
                        Parlament
                      hlasuje odděleně a v tomto pořadí:

                              —

                              o
                                    každém
                                  návrhu
                                    změny

                              —

                              o
                                    návrzích změn k jednotlivým oddílům postoje Rady k
                                  návrhu
                                    rozpočtu

                              —

                                    o každém oddílu návrhu rozpočtu

                              —

                              o návrhu usnesení týkajícího se návrhu rozpočtu.

                              —

                              o návrhu usnesení týkajícího se návrhu rozpočtu.

                  Použije se však čl. 174 odst. 4 až
                        8
                     .

                  Použije se však čl. 174 odst. 4 až
                        8a
                     .

                  7.   Články, kapitoly, hlavy a oddíly návrhu rozpočtu, k nimž nebyly předloženy žádné návrhy změn, se považují za přijaté.

                  7.   Články, kapitoly, hlavy a oddíly návrhu rozpočtu, k nimž nebyly předloženy žádné návrhy změn, se považují za přijaté.

                  8.   K přijetí
                        návrhu
                      změn
                        se
                      vyžaduje většina hlasů všech poslanců Parlamentu.

                  8.
                        V souladu s čl. 314 odst. 4 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie se
                      k přijetí
                        návrhů
                      změn vyžaduje většina hlasů všech poslanců Parlamentu.

                  9.   Pokud Parlament změní
                        návrh
                      rozpočtu, zašle se pozměněný
                        návrh rozpočtu
                      spolu s odůvodněním
                        Radě a Komisi
                     .

                  9.   Pokud Parlament změní
                        postoj Rady k návrhu
                      rozpočtu, zašle se pozměněný
                        postoj Radě a Komisi
                      spolu s odůvodněním
                        a zápisem z denního zasedání, na němž byly návrhy změn přijaty
                     .

                  10.
                        Zápis z denního zasedání, na němž Parlament zaujal své stanovisko k návrhu rozpočtu, je zaslán Radě a Komisi.

         Pozměňovací návrh 111

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 89

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        89

                  Článek
                        95a

                        Finanční trialog

                        Interinstitucionální spolupráce

                  Předseda se účastní pravidelných setkání předsedů Evropského parlamentu, Rady a Komise, která jsou svolávána z podnětu Komise v rámci rozpočtových postupů podle části šesté hlavy II Smlouvy o fungování Evropské unie. Předseda učiní všechna nezbytná opatření, aby podpořil vzájemné konzultace a sbližování postojů jednotlivých orgánů, a usnadnil tak provádění výše uvedených postupů.

                  Předseda se
                        v souladu s článkem 324 Smlouvy o fungování Evropské unie
                      účastní pravidelných setkání předsedů Evropského parlamentu, Rady a Komise, která jsou svolávána z podnětu Komise v rámci rozpočtových postupů podle části šesté hlavy II Smlouvy o fungování Evropské unie. Předseda učiní všechna nezbytná opatření, aby podpořil vzájemné konzultace a sbližování postojů jednotlivých orgánů, a usnadnil tak provádění výše uvedených postupů.

                  Předseda Parlamentu může tímto úkolem pověřit místopředsedu, který má zkušenosti s rozpočtovými otázkami, nebo předsedu výboru příslušného pro rozpočtové otázky.

                  Předseda Parlamentu může tímto úkolem pověřit místopředsedu, který má zkušenosti s rozpočtovými otázkami, nebo předsedu výboru příslušného pro rozpočtové otázky.

                     (Tento článek v pozměněném znění se přesouvá na konec kapitoly o rozpočtových postupech, za článek 95.)

         Pozměňovací návrh 112

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 91

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 91

                  Článek 91

                  Přijetí rozpočtu s konečnou platností

                  Přijetí rozpočtu s konečnou platností

                  Pokud předseda
                        dojde k závěru
                     , že rozpočet byl přijat v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, prohlásí v Parlamentu, že rozpočet byl přijat s konečnou platností. Zajistí zveřejnění rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie.

                  Pokud
                        má
                      předseda
                        za to
                     , že rozpočet byl přijat v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, prohlásí v Parlamentu, že rozpočet byl přijat s konečnou platností. Zajistí zveřejnění rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 113

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 93

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 93

                  Článek 93

                        Absolutorium
                      Komisi za plnění rozpočtu

                        Udělení absolutoria
                      Komisi za plnění rozpočtu

                  Ustanovení týkající se
                        prováděcích
                      postupů pro
                        rozhodnutí o
                      udělení absolutoria Komisi
                        z a
                      plnění rozpočtu v souladu s finančními ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie a s finančním nařízením jsou připojena k tomuto jednacímu řádu jako příloha (11).
                        Tato příloha se přijímá podle čl. 227 odst. 2.

                  Ustanovení týkající se postupů pro udělení absolutoria Komisi
                        za
                      plnění rozpočtu v souladu s finančními ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie a s finančním nařízením jsou připojena k tomuto jednacímu řádu jako příloha (11).

         Pozměňovací návrh 114

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 94

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 94

                  Článek 94

                  Jiné postupy udělování absolutoria

                  Jiné postupy udělování absolutoria

                  Ustanovení, kterými se řídí postup udělování absolutoria Komisi
                        za
                      plnění rozpočtu, se obdobným způsobem vztahují na postup udělování absolutoria:

                  Ustanovení, kterými se řídí postup udělování absolutoria Komisi
                        v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o
                      plnění rozpočtu, se obdobným způsobem vztahují na postup udělování absolutoria:

                              —

                              předsedovi Evropského parlamentu za plnění rozpočtu Evropského parlamentu;

                              —

                              předsedovi Evropského parlamentu za plnění rozpočtu Evropského parlamentu;

                              —

                              osobám odpovědným za plnění rozpočtu jiných orgánů a institucí Evropské unie, jako jsou Rada
                                    (s ohledem na její činnost jako orgánu výkonné moci)
                                 , Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů;

                              —

                              osobám odpovědným za plnění rozpočtu jiných orgánů a institucí Evropské unie, jako jsou Rada, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů;

                              —

                              Komisi za plnění rozpočtu Evropského rozvojového fondu;

                              —

                              Komisi za plnění rozpočtu Evropského rozvojového fondu;

                              —

                              orgánům odpovědným za plnění rozpočtu právně nezávislých subjektů, které plní úkoly Unie, jestliže se na jejich činnosti vztahují právní ustanovení, podle nichž je nutné získat absolutorium Evropského parlamentu.

                              —

                              orgánům odpovědným za plnění rozpočtu právně nezávislých subjektů, které plní úkoly Unie, jestliže se na jejich činnosti vztahují právní ustanovení, podle nichž je nutné získat absolutorium Evropského parlamentu.

         Pozměňovací návrh 115

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 95

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        95

                  Článek
                        92a

                        Parlamentní kontrola
                      plnění rozpočtu

                  Plnění rozpočtu

                  1.   Parlament sleduje plnění rozpočtu v běžném roce. Tímto úkolem pověří výbory příslušné pro rozpočet a rozpočtovou kontrolu a ostatní dotčené výbory.

                  1.   Parlament sleduje plnění rozpočtu v běžném roce. Tímto úkolem pověří výbory příslušné pro rozpočet a rozpočtovou kontrolu a ostatní dotčené výbory.

                  2.   Každoročně před
                        prvním
                      čtením návrhu rozpočtu na následující rozpočtový rok projedná Parlament problémy spojené s plněním rozpočtu v běžném roce, popřípadě na základě návrhu usnesení předloženého příslušným výborem.

                  2.   Každoročně před čtením návrhu rozpočtu na následující rozpočtový rok projedná Parlament problémy spojené s plněním rozpočtu v běžném roce, popřípadě na základě návrhu usnesení předloženého příslušným výborem.

                     (Tento článek se v pozměněném znění přesouvá před článek 93.)

         Pozměňovací návrh 116

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 9 – číslování

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA
                        9

                  KAPITOLA
                        7

                  VNITŘNÍ ROZPOČTOVÉ POSTUPY

                  VNITŘNÍ ROZPOČTOVÉ POSTUPY

         Pozměňovací návrh 117

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 98

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 98

                  Článek 98

                  Pravomoc vynakládat prostředky a hradit výdaje

                  Pravomoc vynakládat prostředky a hradit výdaje
                        , schvalovat účty a udělovat absolutorium

                  1.   Předseda vynakládá prostředky a hradí výdaje nebo nechá vynaložit prostředky a uhradit výdaje v rámci vnitřních finančních předpisů vydaných předsednictvem po konzultaci s příslušným výborem.

                  1.   Předseda vynakládá prostředky a hradí výdaje nebo nechá vynaložit prostředky a uhradit výdaje v rámci vnitřních finančních předpisů vydaných předsednictvem po konzultaci s příslušným výborem.

                  2.   Předseda předá návrh ročních účetních výkazů příslušnému výboru.

                  2.   Předseda předá návrh ročních účetních výkazů příslušnému výboru.

                  3.   Na základě zprávy příslušného výboru schválí Parlament své účetní výkazy a rozhodne o udělení absolutoria.

                  3.   Na základě zprávy příslušného výboru schválí Parlament své účetní výkazy a rozhodne o udělení absolutoria.

         Pozměňovací návrh 118

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 10 – číslování

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA
                        10

                  KAPITOLA
                        8

                  POSTUP SOUHLASU

                  POSTUP SOUHLASU

         Pozměňovací návrh 119

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 99

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 99

                  Článek 99

                  Postup souhlasu

                  Postup souhlasu

                  1.   Pokud je Parlament požádán, aby vyslovil souhlas s
                        navrhovaným
                      aktem,
                        zohlední při přijímání rozhodnutí
                      doporučení
                        příslušného výboru
                     , zda
                        daný akt
                      schválit nebo zamítnout. Doporučení obsahuje právní východiska, avšak neobsahuje body odůvodnění.
                        Může obsahovat i stručné odůvodnění, za které je odpovědný zpravodaj a o němž se nehlasuje. Ustanovení čl. 56 odst. 1 se použije obdobně. Pozměňovací návrhy předložené ve výboru jsou přípustné pouze tehdy, je-li jejich cílem zvrátit doporučení ve znění navrženém zpravodajem.

                  1.   Pokud je Parlament požádán, aby vyslovil souhlas s
                        právně závazným
                      aktem,
                        příslušný výbor předloží Parlamentu
                      doporučení
                        ohledně toho
                     , zda
                        návrh aktu
                      schválit nebo zamítnout.

                  Doporučení obsahuje právní východiska, avšak neobsahuje body odůvodnění.
                        Pozměňovací návrhy lze ve výboru předkládat pouze tehdy, je-li jejich cílem zvrátit doporučení navržené zpravodajem.

                        K doporučení může být přiloženo krátké vysvětlující prohlášení, za které je zodpovědný zpravodaj a o němž se nehlasuje. Ustanovení čl. 56 odst. 1 se použije obdobně.

                  Příslušný výbor může předložit návrh nelegislativního usnesení.
                        Do vypracování tohoto usnesení mohou být zapojeny další výbory v souladu s čl. 201 odst. 3 ve spojení s články 53, 54 či 55.

                        1a.
                        Příslušný výbor může
                        v nutných případech rovněž
                      předložit návrh
                        zprávy, jejíž součástí je návrh
                      nelegislativního usnesení
                        , v němž Parlament vysvětlí, z jakých důvodů by měl udělit nebo odmítnout udělit svůj souhlas, a jež případně obsahuje doporučení ohledně uplatňování navrženého aktu
                     .

                        1b.

                        Příslušný výbor projedná žádost o udělení souhlasu bez zbytečného odkladu. Jestliže příslušný výbor nepřijme doporučení do šesti měsíců poté, co mu byla žádost o udělení souhlasu postoupena, Konference předsedů může danou věc zařadit k projednání na pořad jednání některého z příštích dílčích zasedání, nebo v řádně odůvodněných případech rozhodnout o prodloužení této šestiměsíční lhůty.

                  Parlament poté rozhodne o aktu
                        , u něhož je podle Smlouvy o Evropské unii nebo Smlouvy o fungování Evropské unie třeba jeho souhlasu,
                      v jediném hlasování o udělení souhlasu, bez ohledu na to, zda příslušný výbor doporučuje akt schválit nebo zamítnout, přičemž nelze předkládat žádné pozměňovací návrhy.
                        Většina potřebná pro přijetí souhlasu odpovídá většině stanovené v příslušném článku Smlouvy o Evropské unii nebo Smlouvy o fungování Evropské unie, který tvoří právní základ navrhovaného aktu, nebo většině odevzdaných hlasů,
                      pokud
                        žádná většina stanovena není. Pokud
                      navrhovaný akt potřebnou většinu nezíská, považuje se za zamítnutý.

                        1c.
                        Parlament poté rozhodne o
                        navrženém
                      aktu v jediném hlasování o udělení souhlasu, bez ohledu na to, zda příslušný výbor doporučuje akt schválit nebo zamítnout, přičemž nelze předkládat žádné pozměňovací návrhy. Pokud navrhovaný akt potřebnou většinu nezíská, považuje se za zamítnutý.

                  2.
                        Pro mezinárodní dohody, smlouvy o přistoupení, pro zjištění, že členský stát závažně a trvale porušuje základní zásady, pro stanovení složení Parlamentu, pro zavedení posílené spolupráce mezi členskými státy nebo pro přijetí víceletého finančního rámce se navíc použijí příslušné články 108, 81, 83, 84, 85 a 86.

                  3.   Pokud je vyžadován souhlas Parlamentu
                        s návrhem legislativního aktu nebo připravovanou mezinárodní dohodou
                     , může příslušný výbor předložit Parlamentu průběžnou zprávu s návrhem usnesení, v němž doporučí, zda navrhovaný
                        legislativní akt nebo připravovanou mezinárodní dohodu
                      změnit nebo
                        provést
                     .

                  3.   Pokud je vyžadován souhlas Parlamentu, může příslušný výbor
                        kdykoli
                      předložit Parlamentu průběžnou zprávu s návrhem usnesení, v němž doporučí, zda navrhovaný akt změnit nebo
                        zavést
                     .

                  4.
                        Příslušný výbor se žádostí o udělení souhlasu zabývá bez zbytečného odkladu. Jestliže se příslušný výbor rozhodne nepřijmout doporučení nebo jestliže nepřijme doporučení do šesti měsíců poté, co mu byla žádost o udělení souhlasu postoupena, Konference předsedů může danou věc zařadit k projednání na pořad jednání některého z následných dílčích zasedání, nebo v řádně odůvodněných případech rozhodnout o prodloužení této šestiměsíční lhůty.

                        Je-li k plánované mezinárodní dohodě nutný souhlas Parlamentu, může se Parlament na základě doporučení příslušného výboru rozhodnout, že postup souhlasu pozastaví, nejdéle však na jeden rok.

         Pozměňovací návrh 120

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 11 – číslování

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA
                        11

                  KAPITOLA
                        9

                  OSTATNÍ POSTUPY

                  OSTATNÍ POSTUPY

         Pozměňovací návrh 121

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 100

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 100

                  Článek 100

                  Postup zaujímání stanovisek
                        podle článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie

                  Postup zaujímání stanovisek
                        k výjimkám týkajícím se přijetí eura.

                  1.   Pokud
                        jsou s Parlamentem konzultována doporučení Rady
                      podle čl. 140 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, projedná
                        je Parlament poté, co Rada přednese svá doporučení v plénu,
                      na základě
                        návrhu předloženého ústně nebo písemně
                      příslušným výborem, v němž se vysloví pro schválení nebo zamítnutí
                        těchto doporučení
                     .

                  1.   Pokud
                        je Parlament konzultován
                      podle čl. 140 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, projedná
                        záležitost
                      na základě
                        zprávy předložené
                      příslušným výborem, v němž se vysloví pro schválení nebo zamítnutí
                        navrženého aktu
                     .

                  2.   Parlament následně hlasuje o
                        těchto doporučeních
                      v jediném hlasování; k
                        doporučením
                      nelze předkládat pozměňovací návrhy.

                  2.   Parlament následně hlasuje o
                        navrženém aktu
                      v jediném hlasování; k
                        návrhu
                      nelze předkládat pozměňovací návrhy.

         Pozměňovací návrh 122

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 102

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 102

                  Článek 102

                  Postup posuzování dobrovolných dohod

                  Postup posuzování
                        připravovaných
                      dobrovolných dohod

                  1.   Pokud Komise informuje Parlament o svém záměru posoudit možnost využití dobrovolné dohody jako alternativy k právním předpisům, může příslušný výbor o daném tématu vypracovat zprávu podle článku 52.

                  1.   Pokud Komise informuje Parlament o svém záměru posoudit možnost využití dobrovolné dohody jako alternativy k právním předpisům, může příslušný výbor o daném tématu vypracovat zprávu podle článku 52.

                  2.   Pokud Komise oznámí, že má v úmyslu uzavřít dobrovolnou dohodu, může příslušný výbor předložit návrh usnesení, v němž doporučí, zda návrh přijmout nebo zamítnout a za jakých podmínek.

                  2.   Pokud Komise oznámí, že má v úmyslu uzavřít dobrovolnou dohodu, může příslušný výbor předložit návrh usnesení, v němž doporučí, zda návrh přijmout nebo zamítnout a za jakých podmínek.

         Pozměňovací návrh 123

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 103

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 103

                  Článek 103

                  Kodifikace

                  Kodifikace

                  1.   Pokud je Parlamentu předložen návrh na kodifikaci právních předpisů Unie, postoupí jej výboru příslušnému pro právní záležitosti. Ten jej přezkoumá podle postupů dohodnutých na interinstitucionální úrovni (12) s cílem ověřit, že se návrh omezuje na pouhou kodifikaci bez věcné změny.

                  1.   Pokud je Parlamentu předložen návrh na kodifikaci právních předpisů Unie, postoupí jej výboru příslušnému pro právní záležitosti. Ten jej přezkoumá podle postupů dohodnutých na interinstitucionální úrovni (12) s cílem ověřit, že se návrh omezuje na pouhou kodifikaci bez věcné změny.

                  2.   Výbor, který byl příslušným výborem pro akty, které jsou předmětem kodifikace, může být na svou žádost nebo na žádost výboru příslušného pro právní záležitosti požádán o stanovisko, zda je kodifikace potřebná.

                  2.   Výbor, který byl příslušným výborem pro akty, které jsou předmětem kodifikace, může být na svou žádost nebo na žádost výboru příslušného pro právní záležitosti požádán o stanovisko, zda je kodifikace potřebná.

                  3.   Pozměňovací návrhy k textu návrhu jsou nepřípustné.

                  3.   Pozměňovací návrhy k textu návrhu jsou nepřípustné.

                  Na žádost zpravodaje však může předseda výboru příslušného pro právní záležitosti předložit tomuto výboru ke schválení
                        pozměňovací návrhy týkající se technických úprav
                     , pokud jsou tyto úpravy nezbytné pro zajištění souladu návrhu s pravidly kodifikace a neznamenají žádnou věcnou změnu návrhu.

                  Na žádost zpravodaje však může předseda výboru příslušného pro právní záležitosti předložit tomuto výboru ke schválení
                        technické úpravy
                     , pokud jsou tyto úpravy nezbytné pro zajištění souladu návrhu s pravidly kodifikace a neznamenají žádnou věcnou změnu návrhu.

                  4.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu právních předpisů Unie, předloží jej Parlamentu ke schválení.

                  4.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu právních předpisů Unie, předloží jej Parlamentu ke schválení.

                  Pokud se domnívá, že návrh obsahuje věcnou změnu, navrhne Parlamentu, aby návrh zamítl.

                  Pokud se domnívá, že návrh obsahuje věcnou změnu, navrhne Parlamentu, aby návrh zamítl.

                  V obou případech rozhodne Parlament v jediném hlasování, bez pozměňovacích návrhů a bez rozpravy.

                  V obou případech rozhodne Parlament v jediném hlasování, bez pozměňovacích návrhů a bez rozpravy.

         Pozměňovací návrh 124

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 104

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 104

                  Článek 104

                  Přepracování

                  Přepracování

                  1.   Pokud je Parlamentu předložen návrh na úřední přepracování právních předpisů Unie, je návrh postoupen výboru příslušnému pro právní záležitosti a věcně příslušnému výboru.

                  1.   Pokud je Parlamentu předložen návrh na úřední přepracování právních předpisů Unie, je návrh postoupen výboru příslušnému pro právní záležitosti a věcně příslušnému výboru.

                  2.   Výbor příslušný pro právní záležitosti návrh přezkoumá podle postupů dohodnutých na interinstitucionální úrovni (13) s cílem ověřit, zda návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny.

                  2.   Výbor příslušný pro právní záležitosti návrh přezkoumá podle postupů dohodnutých na interinstitucionální úrovni (13) s cílem ověřit, zda návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny.

                  V rámci tohoto přezkumu není přípustné předkládat k textu návrhu pozměňovací návrhy. Pokud jde o ustanovení, která zůstala v návrhu na přepracování nezměněna, použije čl. 103 odst. 3 druhý pododstavec.

                  V rámci tohoto přezkumu není přípustné předkládat k textu návrhu pozměňovací návrhy. Pokud jde o ustanovení, která zůstala v návrhu na přepracování nezměněna, použije čl. 103 odst. 3 druhý pododstavec.

                  3.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny, informuje o tom věcně příslušný výbor.

                  3.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny, informuje o tom věcně příslušný výbor.

                  V tomto případě, kromě podmínek stanovených v článcích 169 a 170, jsou ve věcně příslušném výboru přijatelné pouze pozměňovací návrhy týkající se částí návrhu obsahujících změny.

                  V tomto případě, kromě podmínek stanovených v článcích 169 a 170, jsou ve věcně příslušném výboru přijatelné pouze pozměňovací návrhy týkající se částí návrhu obsahujících změny.

                        Pokud má v souladu s bodem 8 interinstitucionální dohody příslušný výbor v úmyslu také předložit
                      pozměňovací návrhy
                        ke kodifikovaným
                      částem návrhu,
                        ihned sdělí svůj úmysl Radě a Komisi, přičemž podle článku 58 by Komise měla výboru před hlasováním sdělit svůj postoj k pozměňovacím návrhům a to, zda má či nemá v úmyslu přepracovaný návrh vzít zpět
                     .

                        Předseda věcně příslušného výboru však může v jednotlivých případech výjimečně přijmout
                      pozměňovací návrhy
                        k
                      částem návrhu
                        na přepracování
                     ,
                        které zůstaly nezměněny, pokud to považuje za nezbytné z naléhavých důvodů vnitřní logiky textu nebo protože pozměňovací návrhy jsou nerozlučně spjaty s jinými přípustnými pozměňovacími návrhy
                     .
                        Tyto důvody musí být uvedeny v písemném odůvodnění pozměňovacích návrhů.

                  4.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh
                        znamená
                      jiné věcné změny než ty, které byly jako takové označeny, navrhne Parlamentu, aby návrh zamítl, a informuje o tom věcně příslušný výbor.

                  4.   Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh
                        znamená
                      jiné věcné změny než ty, které byly jako takové označeny, navrhne Parlamentu, aby návrh zamítl, a informuje o tom věcně příslušný výbor.

                  V tomto případě předseda požádá Komisi, aby vzala svůj návrh zpět. Jestliže Komise vezme svůj návrh zpět, předseda považuje postup za bezpředmětný a informuje o tom Radu. Jestliže Komise nevezme svůj návrh zpět, vrátí jej Parlament zpět věcně příslušnému výboru, který jej projedná podle obvyklého postupu.

                  V tomto případě předseda požádá Komisi, aby vzala svůj návrh zpět. Jestliže Komise vezme svůj návrh zpět, předseda považuje postup za bezpředmětný a informuje o tom Radu. Jestliže Komise nevezme svůj návrh zpět, vrátí jej Parlament zpět věcně příslušnému výboru, který jej projedná podle obvyklého postupu.

         Pozměňovací návrh 125

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava II – kapitola 9 a (nová)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 9A

                        AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY

         Pozměňovací návrh 126

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 105

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 105

                  Článek 105

                  Akty v
                        přenesné
                      pravomoci

                  Akty v
                        přenesené
                      pravomoci

                  1.   Pokud Komise předá Parlamentu akt v přenesené pravomoci, postoupí předseda Parlamentu akt výboru
                        věcně
                      příslušnému pro základní legislativní akt, který může
                        rozhodnout o jmenování zpravodaje
                      pro projednání jednoho nebo více aktů v přenesené pravomoci.

                  1.   Pokud Komise předá Parlamentu akt v přenesené pravomoci, postoupí předseda Parlamentu akt výboru příslušnému pro základní legislativní akt, který může
                        určit jednoho ze svých členů
                      pro projednání jednoho nebo více aktů v přenesené pravomoci.

                  2.   Předseda informuje Parlament o datu, kdy Parlament obdržel akt v přenesené pravomoci ve všech úředních jazycích, a o lhůtě, v níž mohou být vysloveny námitky. Uvedená lhůta začíná běžet počínaje
                        tímto
                      dnem.

                  2.
                        Na dílčím zasedání následujícím po obdržení aktu
                      předseda
                        Parlamentu
                      informuje Parlament o datu, kdy Parlament obdržel akt v přenesené pravomoci ve všech úředních jazycích, a o lhůtě, v níž mohou být vysloveny námitky. Uvedená lhůta začíná běžet počínaje dnem
                        obdržení aktu
                     .

                  Oznámení se zveřejní v zápisu ze zasedání a uvede se název věcně příslušného výboru.

                  Oznámení se zveřejní v zápisu ze zasedání a uvede se název věcně příslušného výboru.

                  3.
                        Věcně
                      příslušný výbor může v souladu s ustanoveními základního legislativního aktu a poté, co záležitost případně konzultoval se všemi dotčenými výbory, předložit Parlamentu odůvodněný návrh usnesení. V
                        tomto návrhu usnesení jsou uvedeny důvody těchto námitek Parlamentu a může obsahovat žádost, aby Komise předložila nový akt v
                      přenesené pravomoci, v
                        němž zohlední uvedená doporučení Parlamentu
                     .

                  3.   Příslušný výbor může v souladu s ustanoveními základního legislativního aktu a poté, co záležitost případně konzultoval se všemi dotčenými výbory, předložit Parlamentu odůvodněný návrh usnesení
                        , kterým vyslovuje námitku proti aktu
                      v přenesené pravomoci
                        . Pokud příslušný výbor nepředloží návrh usnesení deset pracovních dní před zahájením dílčího zasedání, v němž středa bezprostředně předchází dni uplynutí lhůty uvedené
                      v
                        odstavci 5, může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit v této věci návrh usnesení, které bude zařazeno na pořad jednání výše uvedeného dílčího zasedání
                     .

                  4.
                        Pokud věcně příslušný výbor deset pracovních dní před zahájením dílčího zasedání ve středu, která nejblíže předchází dni uplynutí lhůty uvedené v odstavci 5, nepředloží návrh usnesení, může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit v této věci návrh usnesení, které bude zařazeno na pořad jednání výše uvedeného dílčího zasedání.

                        4a.

                        V návrhu usnesení předloženém v souladu s odstavcem 3 musí být uvedeny důvody těchto námitek Parlamentu a návrh usnesení může obsahovat žádost, aby Komise předložila nový akt v přenesené pravomoci, v němž by zohlednila uvedená doporučení Parlamentu.

                  5.   Parlament
                        rozhodne o jakémkoli předloženém návrhu
                      usnesení většinou
                        podle článku
                      290 Smlouvy o fungování Evropské unie ve lhůtě stanovené základním legislativním aktem.

                  5.   Parlament
                        schválí takový návrh
                      usnesení většinou
                        hlasů všech svých poslanců v souladu s čl.
                      290
                        odst. 2
                      Smlouvy o fungování Evropské unie ve lhůtě stanovené základním legislativním aktem.

                  Pokud se
                        věcně
                      příslušný výbor domnívá, že je vhodné v souladu
                        se základním legislativním aktem
                      prodloužit lhůtu pro případné námitky
                        k
                      danému aktu v přenesené pravomoci, předseda
                        věcně příslušného
                      výboru o tomto prodloužení informuje jménem Parlamentu Radu a Komisi.

                  Pokud se příslušný výbor domnívá, že je vhodné v souladu
                        s ustanoveními základního legislativního aktu
                      prodloužit lhůtu pro případné námitky
                        proti
                      danému aktu v přenesené pravomoci, předseda výboru o tomto prodloužení informuje jménem Parlamentu Radu a Komisi.

                  6.   Pokud věcně příslušný výbor před uplynutím lhůty stanovené v základním legislativním aktu doporučí, aby Parlament prohlásil, že námitku k aktu v přenesené pravomoci nevysloví:

                  6.   Pokud věcně příslušný výbor před uplynutím lhůty stanovené v základním legislativním aktu doporučí, aby Parlament prohlásil, že námitku k aktu v přenesené pravomoci nevysloví:

                              —

                              informuje o tom dopisem s odůvodněním Konferenci předsedů výborů a předloží v tomto ohledu doporučení;

                              —

                              informuje o tom dopisem s odůvodněním Konferenci předsedů výborů a předloží v tomto ohledu doporučení;

                              —

                              pokud není ani na následující schůzi Konference předsedů výborů, ani – v naléhavém případě – písemným postupem vyslovena žádná námitka, předseda uvědomí předsedu Parlamentu, který o této skutečnosti co nejdříve informuje plénum;

                              —

                              pokud není ani na následující schůzi Konference předsedů výborů, ani – v naléhavém případě – písemným postupem vyslovena žádná námitka, předseda uvědomí předsedu Parlamentu, který o této skutečnosti co nejdříve informuje plénum;

                              —

                              pokud se do dvaceti čtyř hodin po oznámení v plénu politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců vysloví proti doporučení, o doporučení se hlasuje;

                              —

                              pokud se do dvaceti čtyř hodin po oznámení v plénu politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců vysloví proti doporučení, o doporučení se hlasuje;

                              —

                              pokud v této lhůtě není vyslovena žádná námitka, doporučení se považuje za schválené;

                              —

                              pokud v této lhůtě není vyslovena žádná námitka, doporučení se považuje za schválené;

                              —

                              po přijetí tohoto doporučení je jakýkoli návrh námitky k aktu v přenesené pravomoci nepřípustný.

                              —

                              po přijetí tohoto doporučení je jakýkoli návrh námitky k aktu v přenesené pravomoci nepřípustný.

                  7.   Věcně příslušný výbor může v souladu s ustanoveními základního legislativního aktu z vlastního podnětu předložit Parlamentu
                        odůvodněný
                      návrh usnesení, kterým se částečně nebo zcela ruší přenesení pravomocí
                        stanovené tímto aktem. Parlament rozhoduje většinou podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  7.   Věcně příslušný výbor může v souladu s ustanoveními základního legislativního aktu z vlastního podnětu předložit Parlamentu návrh usnesení, kterým se částečně nebo zcela ruší přenesení pravomocí
                        nebo vyslovuje námitka proti automatickému prodloužení přenesení pravomocí podle tohoto aktu.

                        V souladu s čl. 290 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie Parlament rozhoduje o zrušení přenesené pravomoci většinou hlasů všech svých poslanců.

                  8.   Předseda Parlamentu informuje Radu a Komisi o postojích zaujatých na základě tohoto článku.

                  8.   Předseda Parlamentu informuje Radu a Komisi o postojích zaujatých na základě tohoto článku.

         Pozměňovací návrh 127

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 106

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 106

                  Článek 106

                  Prováděcí akty a opatření

                  Prováděcí akty a opatření

                  1.   Pokud Komise předloží Parlamentu návrh prováděcího aktu nebo opatření, postoupí předseda tento návrh výboru příslušnému pro základní legislativní akt, který může rozhodnout o
                        jmenování zpravodaje
                      pro projednání jednoho nebo několika návrhů prováděcích aktů nebo opatření.

                  1.   Pokud Komise předloží Parlamentu návrh prováděcího aktu nebo opatření, postoupí předseda tento návrh výboru příslušnému pro základní legislativní akt, který může rozhodnout o
                        určení jednoho ze svých členů
                      pro projednání jednoho nebo několika návrhů prováděcích aktů nebo opatření.

                  2.   Věcně příslušný výbor může Parlamentu předložit odůvodněný návrh usnesení, který uvádí, že návrh prováděcího aktu nebo opatření překračuje prováděcí pravomoci stanovené v základním legislativním aktu nebo z jiných důvodů není v souladu s právem Unie.

                  2.   Věcně příslušný výbor může Parlamentu předložit odůvodněný návrh usnesení, který uvádí, že návrh prováděcího aktu nebo opatření překračuje prováděcí pravomoci stanovené v základním legislativním aktu nebo z jiných důvodů není v souladu s právem Unie.

                  3.   Návrh usnesení může obsahovat žádost, aby Komise vzala zpět
                        akt, opatření nebo
                      návrh aktu či opatření, aby jej pozměnila s ohledem na uvedené námitky Parlamentu nebo aby předložila nový legislativní návrh. Předseda informuje Radu a Komisi o přijatém postoji.

                  3.   Návrh usnesení může obsahovat žádost, aby Komise vzala zpět návrh
                        prováděcího
                      aktu či opatření, aby jej pozměnila s ohledem na uvedené námitky Parlamentu nebo aby předložila nový legislativní návrh. Předseda informuje Radu a Komisi o přijatém postoji.

                  4.   Pokud prováděcí opatření, která připravuje Komise, spadají pod regulativní postup s kontrolou podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, použijí se následující doplňující ustanovení:

                  4.   Pokud prováděcí opatření, která připravuje Komise, spadají pod regulativní postup s kontrolou podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, použijí se následující doplňující ustanovení:

                              a)

                              lhůta pro přezkum začíná běžet po předložení návrhu opatření Parlamentu ve všech úředních jazycích. V případě, zkrácené lhůty pro přezkum podle (čl. 5a odst. 5 písm. b) rozhodnutí Rady 1999/468/ES a v naléhavých případech podle čl. 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES začne lhůta pro přezkum běžet dnem, kdy Evropský parlament obdrží konečný návrh prováděcích opatření v jazykových verzích, které byly předloženy členům výboru zřízeného v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES, za předpokladu, že předseda věcně příslušného parlamentního výboru nemá námitek. Článek 158 se v
                                    tomto případě
                                  nepoužije;

                              a)

                              lhůta pro přezkum začíná běžet po předložení návrhu
                                    prováděcího
                                  opatření Parlamentu ve všech úředních jazycích. V případě zkrácené lhůty pro přezkum podle čl. 5a odst. 5 písm. b) rozhodnutí Rady 1999/468/ES a v naléhavých případech podle čl. 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES začne lhůta pro přezkum běžet dnem, kdy Evropský parlament obdrží konečný návrh prováděcích opatření v jazykových verzích, které byly předloženy členům výboru zřízeného v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES, za předpokladu, že předseda věcně příslušného parlamentního výboru nemá námitek. Článek 158 se v
                                    obou případech uvedených v předchozí větě
                                  nepoužije;

                              b)

                              pokud návrh prováděcího opatření vychází z čl. 5a odst. 5 nebo 6 rozhodnutí 1999/468/ES, který stanoví zkrácené lhůty, ve kterých může Evropský parlament vyjádřit nesouhlas, může návrh usnesení vyjadřujícího nesouhlas s přijetím návrhu opatření předložit předseda příslušného výboru, jestliže se tento výbor nemohl v dané lhůtě sejít;

                              b)

                              pokud návrh prováděcího opatření vychází z čl. 5a odst. 5 nebo 6 rozhodnutí 1999/468/ES, který stanoví zkrácené lhůty, ve kterých může Evropský parlament vyjádřit nesouhlas, může návrh usnesení vyjadřujícího nesouhlas s přijetím návrhu opatření předložit předseda příslušného výboru, jestliže se tento výbor nemohl v dané lhůtě sejít;

                              c)

                              Parlament může
                                    nadpoloviční
                                  většinou všech svých členů
                                    zamítnout
                                  přijetí návrhu prováděcího opatření
                                    s odůvodněním
                                 , že návrh opatření překračuje prováděcí pravomoci stanovené v základním aktu, není slučitelný s cílem nebo obsahem základního aktu nebo nerespektuje zásadu subsidiarity či proporcionality;

                              c)

                              Parlament může většinou všech svých poslanců
                                    přijmout usnesení, kterým zamítne
                                  přijetí návrhu prováděcího opatření
                                    a v němž uvede
                                 , že návrh opatření překračuje prováděcí pravomoci stanovené v základním aktu, není slučitelný s cílem nebo obsahem základního aktu nebo nerespektuje zásadu subsidiarity či proporcionality;

                        Pokud věcně příslušný výbor deset pracovních dní před zahájením dílčího zasedání, v němž středa bezprostředně předchází dni uplynutí lhůty pro vyslovení se proti návrhu prováděcího opatření, nepředloží návrh takového usnesení, může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit v této věci návrh usnesení, které bude zařazeno na pořad jednání výše uvedeného dílčího zasedání.

                              d)

                              v případě, že věcně příslušný výbor
                                    na základě řádně odůvodněné žádosti Komise
                                  doporučí dopisem s odůvodněním předsedovi Konference předsedů výborů, aby Parlament prohlásil před uplynutím řádné lhůty podle čl. 5a odst. 3 písm. c) nebo čl. 5a odst. 4 písm. e) rozhodnutí 1999/468/ES, že nevyjádří svůj nesouhlas s navrhovaným opatřením, použije se postup podle čl. 105 odst. 6.

                              d)

                              v případě, že věcně příslušný výbor doporučí dopisem s odůvodněním předsedovi Konference předsedů výborů, aby Parlament prohlásil před uplynutím řádné lhůty podle čl. 5a odst. 3 písm. c) nebo čl. 5a odst. 4 písm. e) rozhodnutí 1999/468/ES, že nevyjádří svůj nesouhlas s navrhovaným opatřením, použije se postup podle čl. 105 odst. 6.

         Pozměňovací návrh 128

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 108

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 108

                  Článek 108

                  Mezinárodní dohody

                  Mezinárodní dohody

                  1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody, může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat
                        tento postup a informovat o tomto
                      rozhodnutí Konferenci předsedů výborů.
                        Je-li to vhodné, mohou být ostatní výbory požádány o stanovisko podle čl. 53 odst. 1. V případě potřeby se použije čl. 201 odst. 2, článek 54 nebo 55.

                  1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody, může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat
                        přípravnou fázi. O svém
                      rozhodnutí
                        informuje
                      Konferenci předsedů výborů.

                        Předsedové a zpravodajové příslušného výboru a případně také přidružených výborů přijmou společně vhodná opatření pro zajištění toho, aby byly Parlamentu pravidelně a bezodkladně poskytovány veškeré informace, případně i důvěrně, v celém průběhu sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně návrhu i přijatého konečného znění směrnic pro jednání, jakož i informace uvedené v odstavci 3,

                              —

                                    Komisí v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie a závazky stanovenými rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí;

                              —

                                    Radou v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie.

                        1a.

                        Příslušný výbor zjistí co nejdříve od Komise, jaký právní základ byl zvolen pro uzavření mezinárodních dohod podle odstavce 1. Příslušný výbor ověří zvolený právní základ podle článku 39.

                  2.   Na návrh příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců může Parlament požádat Radu, aby neschválila zahájení vyjednávání, dokud Parlament nezaujme postoj k navrhovanému mandátu k vyjednávání na základě zprávy příslušného výboru.

                  2.   Na návrh příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců může Parlament požádat Radu, aby neschválila zahájení vyjednávání, dokud Parlament nezaujme postoj k navrhovanému mandátu k vyjednávání na základě zprávy příslušného výboru.

                  3.
                        Příslušný výbor zjistí od Komise v době, kdy má být vyjednávání zahájeno, zvolený právní základ pro uzavření mezinárodních dohod podle odstavce 1. Příslušný výbor ověří zvolený právní základ podle článku 39. Pokud Komise neurčí právní základ nebo nastanou-li pochybnosti o jeho vhodnosti, použije se článek 39.

                  4.   V jakékoli fázi jednání a v době od ukončení jednání až po uzavření mezinárodní dohody může Parlament na základě zprávy příslušného výboru
                        a
                      po posouzení případného relevantního návrhu předloženého
                        podle článku 134
                      přijmout doporučení a požadovat jejich zohlednění před uzavřením této dohody.

                  4.   V jakékoli fázi jednání a v době od ukončení jednání až po uzavření mezinárodní dohody může Parlament na základě zprávy příslušného výboru
                        vypracované z vlastního podnětu nebo
                      po posouzení případného relevantního návrhu předloženého
                        politickou skupinou nebo nejméně čtyřiceti poslanci
                      přijmout doporučení
                        Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci
                      a
                        bezpečnostní politiku a
                      požadovat jejich zohlednění před uzavřením této dohody.

                  5.   Žádosti Rady o souhlas nebo stanovisko Parlamentu postoupí předseda Parlamentu výboru příslušnému k jejich projednání v souladu s článkem 99 nebo čl. 47 odst. 1.

                  5.   Žádosti Rady o souhlas nebo stanovisko Parlamentu postoupí předseda Parlamentu výboru příslušnému k jejich projednání v souladu s článkem 99 nebo čl. 47 odst. 1.

                  6.
                        Dříve, než proběhne hlasování,
                      příslušný výbor
                        , politická skupina
                      nebo nejméně jedna desetina poslanců
                        může
                      navrhnout, aby Parlament požádal Soudní dvůr o stanovisko, zda je mezinárodní dohoda v souladu se Smlouvami.
                        Pokud Parlament takový návrh schválí, hlasování se odloží, dokud Soud nepředloží své stanovisko

                      (14)

                        .

                  6.
                        Kdykoli před hlasováním v Parlamentu o žádosti o souhlas nebo stanovisko může
                      příslušný výbor nebo nejméně jedna desetina
                        všech
                      poslanců
                        Parlamentu
                      navrhnout, aby Parlament požádal Soudní dvůr o stanovisko, zda je mezinárodní dohoda v souladu se Smlouvami.

                        Dříve než Parlament hlasuje o návrhu, může si předseda Parlamentu vyžádat stanovisko výboru příslušného pro právní záležitosti, který oznámí své závěry Parlamentu.

                        Pokud Parlament schválí návrh požádat Soudní dvůr o stanovisko, hlasování o žádosti o souhlas nebo stanovisko se odloží, dokud Soud nepředloží své stanovisko.

                  7.   Parlament
                        zaujme stanovisko nebo vysloví svůj
                      souhlas ve věci uzavření, prodloužení platnosti nebo změny mezinárodní dohody
                        nebo finančního protokolu uzavřeného Evropskou unií jediným hlasováním, a to většinou odevzdaných hlasů; k textu dohody nebo protokolu nelze předkládat pozměňovací návrhy
                     .

                  7.
                        Pokud je
                      Parlament
                        požádán o
                      souhlas ve věci uzavření, prodloužení platnosti nebo změny mezinárodní dohody
                        , rozhoduje v jediném hlasování podle článku 99
                     .

                        Pokud Parlament neudělí souhlas k uzavření mezinárodní dohody, oznámí předseda Radě, že danou dohodu není možno uzavřít, prodloužit nebo změnit.

                        Aniž je dotčen čl. 99 odst. 1b, může se Parlament na základě doporučení příslušného výboru rozhodnout, že rozhodnutí o udělení souhlasu odloží, nejdéle však o jeden rok.

                  8.   Pokud je stanovisko přijaté Parlamentem záporné, požádá předseda Radu, aby dohodu neuzavírala.

                  8.   Pokud je
                        Parlament požádán o
                      stanovisko
                        k uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody, nejsou přípustné pozměňovací návrhy k textu dohody
                     .
                        Aniž je dotčen čl. 170 odst. 1, jsou přípustné pozměňovací návrhy k návrhu rozhodnutí Rady.

                  Pokud je stanovisko přijaté Parlamentem záporné, požádá předseda Radu, aby dohodu neuzavírala.

                  9.
                        Pokud Parlament nedá souhlas k uzavření mezinárodní dohody, oznámí předseda Radě, že danou dohodu není možno uzavřít.

                        9a.

                        Předsedové a zpravodajové příslušného výboru a všech přidružených výborů společně ověří, zda v souladu s čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie poskytují Rada, Komise a místopředseda Komise / vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Parlamentu okamžitě, pravidelně a v plném rozsahu informace, případně i důvěrně, v celém průběhu přípravy jednání, sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně informací o návrhu i přijatém konečném znění směrnic pro jednání, jakož i informace týkající se provádění těchto dohod.

         Pozměňovací návrh 129

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 109

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 109

                  Článek 109

                        Postupy podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie v případě prozatímního
                      uplatňování nebo pozastavení
                        platnosti
                      mezinárodní dohody nebo vypracování postoje Unie v orgánu vytvořeném mezinárodní dohodou

                        Prozatímní
                      uplatňování nebo pozastavení
                        uplatňování
                      mezinárodní dohody nebo vypracování postoje Unie v orgánu vytvořeném mezinárodní dohodou

                  Pokud Komise
                        v souladu se svými povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie a rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí informuje Parlament a Radu o svém záměru předložit návrh na
                      prozatímní uplatňování nebo pozastavení uplatňování mezinárodní dohody,
                        učiní
                      prohlášení
                        v Parlamentu
                     , po němž následuje rozprava. Parlament může
                        dát
                      doporučení
                        podle článků 108 nebo 113
                     .

                  Pokud Komise
                        nebo místopředseda Komise / vysoký představitel oznámí Parlamentu a Radě svůj záměr navrhnout
                      prozatímní uplatňování nebo pozastavení uplatňování mezinárodní dohody,
                        může Parlament vyzvat Radu, Komisi nebo místopředsedu Komise / vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby učinili
                      prohlášení, po němž následuje rozprava. Parlament může
                        na základě zprávy příslušného výboru nebo podle článku 113 vydat
                      doporučení
                        , v němž zejména požádá Radu, aby nepřistupovala k prozatímnímu uplatňování dohody, dokud Parlament nevysloví svůj souhlas
                     .

                  Stejný postup se uplatňuje, pokud Komise
                        informuje Parlament o návrhu týkajícím se
                      postojů, které mají být jménem Unie přijaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody.

                  Stejný postup se uplatňuje, pokud Komise
                        nebo místopředseda / vysoký představitel předloží návrhy
                      postojů, které mají být jménem Unie přijaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody.

         Pozměňovací návrh 130

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 110

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 110

                  Článek 110

                  Zvláštní zástupci

                  Zvláštní zástupci

                  1.   Pokud Rada zamýšlí jmenovat zvláštního zástupce podle článku 33 Smlouvy o Evropské unii, předseda na žádost příslušného výboru vyzve Radu, aby učinila prohlášení a odpověděla na otázky týkající se mandátu, cílů a jiných relevantních záležitostí souvisejících s úlohou zvláštního zástupce.

                  1.   Pokud Rada zamýšlí jmenovat zvláštního zástupce podle článku 33 Smlouvy o Evropské unii, předseda na žádost příslušného výboru vyzve Radu, aby učinila prohlášení a odpověděla na otázky týkající se mandátu, cílů a jiných relevantních záležitostí souvisejících s úlohou zvláštního zástupce.

                  2.   Poté, co je zvláštní zástupce jmenován, avšak předtím, než převezme svou funkci, může být vyzván, aby učinil před příslušným výborem prohlášení a odpověděl na otázky.

                  2.   Poté, co je zvláštní zástupce jmenován, avšak předtím, než převezme svou funkci, může být vyzván, aby učinil před příslušným výborem prohlášení a odpověděl na otázky.

                  3.   Ve lhůtě
                        tří
                      měsíců po tomto slyšení může výbor navrhnout doporučení
                        podle článku 134
                      bezprostředně se týkající
                        prohlášení a odpovědí zvláštního zástupce
                     .

                  3.   Ve lhůtě
                        dvou
                      měsíců po tomto slyšení může
                        příslušný
                      výbor navrhnout
                        Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku
                      doporučení bezprostředně se týkající
                        jmenování
                     .

                  4.   Zvláštní zástupce je vyzván, aby pravidelně a úplně informoval Parlament o praktickém plnění svého mandátu.

                  4.   Zvláštní zástupce je vyzván, aby pravidelně a úplně informoval Parlament o praktickém plnění svého mandátu.

                  5.
                        Zvláštní zástupce jmenovaný Radou s mandátem pro jednotlivé politické otázky může být Parlamentem vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem, nebo může sám požádat, aby takové prohlášení učinil.

         Pozměňovací návrh 131

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 111

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 111

                  Článek 111

                  Mezinárodní zastoupení

                  Mezinárodní zastoupení

                  1.   Pokud má být jmenován vedoucí zahraniční delegace Unie, může být kandidát vyzván, aby vystoupil před příslušným
                        orgánem Parlamentu
                     , učinil prohlášení a odpověděl na otázky.

                  1.   Pokud má být jmenován vedoucí zahraniční delegace Unie, může být kandidát vyzván, aby vystoupil před příslušným
                        výborem
                     , učinil prohlášení a odpověděl na otázky.

                  2.   Do
                        tří
                      měsíců po slyšení stanoveném v odstavci 1 může příslušný výbor přijmout usnesení, popřípadě dát doporučení bezprostředně se týkající
                        prohlášení a odpovědí kandidáta
                     .

                  2.   Do
                        dvou
                      měsíců po slyšení stanoveném v odstavci 1 může příslušný výbor přijmout usnesení, popřípadě dát doporučení bezprostředně se týkající
                        jmenování
                     .

         Pozměňovací návrh 132

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 112

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        112

                  Článek
                        113a

                  Konzultace s Parlamentem a jeho informování v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

                  Konzultace s Parlamentem a jeho informování v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

                  1.   Při konzultaci podle článku 36 Smlouvy o Evropské unii postoupí Parlament věc příslušnému výboru, který může
                        dát
                      doporučení podle článku 113.

                  1.   Při konzultaci podle článku 36 Smlouvy o Evropské unii postoupí Parlament věc příslušnému výboru, který může
                        vypracovat návrh
                      doporučení podle článku 113.

                  2.   Dotčené výbory se snaží zajistit, aby je místopředseda Komise / vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku pravidelně a včas informoval o vývoji a provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, o předpokládaných nákladech, a to pokaždé, když je v rámci této politiky přijato rozhodnutí mající finanční dopad, a aby byly informovány o jakýchkoli jiných finančních aspektech vztahujících se k provádění činností v rámci této politiky. Výjimečně, na žádost místopředsedy Komise / vysokého představitele, může výbor rozhodnout o tom, že jeho jednání bude neveřejné.

                  2.   Dotčené výbory se snaží zajistit, aby je místopředseda Komise / vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku pravidelně a včas informoval o vývoji a provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, o předpokládaných nákladech, a to pokaždé, když je v rámci této politiky přijato rozhodnutí mající finanční dopad, a aby byly informovány o jakýchkoli jiných finančních aspektech vztahujících se k provádění činností v rámci této politiky. Výjimečně, na žádost místopředsedy Komise / vysokého představitele, může výbor rozhodnout o tom, že jeho jednání bude neveřejné.

                  3.   Konzultativní dokument místopředsedy / vysokého představitele o hlavních aspektech a základních směrech společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky a jejích finančních dopadů na rozpočet Unie, je předmětem pravidelné rozpravy, která se koná dvakrát do roka. Použijí se postupy stanovené v článku 123.

                  3.   Konzultativní dokument místopředsedy / vysokého představitele o hlavních aspektech a základních směrech společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky a jejích finančních dopadů na rozpočet Unie, je předmětem pravidelné rozpravy, která se koná dvakrát do roka. Použijí se postupy stanovené v článku 123.

                        (Viz též výklad ustanovení článku 134)

                  4.   Místopředseda / vysoký představitel je přizván ke každé rozpravě v plénu, která se týká zahraniční, bezpečnostní nebo obranné politiky.

                  4.   Místopředseda / vysoký představitel je přizván ke každé rozpravě v plénu, která se týká zahraniční, bezpečnostní nebo obranné politiky.

                  (Tento článek v pozměněném znění by měl být přesunut za článek 113, a v důsledku toho začleněn do nově vytvořené kapitoly 2a).

         Pozměňovací návrh 133

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava III – kapitola 2 a – název (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 2A

                        DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE VNĚJŠÍ ČINNOSTI UNIE

                  (Vkládá se před článek 113.)

         Pozměňovací návrh 134

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 113

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 113

                  Článek 113

                  Doporučení
                        v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

                  Doporučení
                        týkající se vnějších politik Unie.

                  1.   Výbor
                        příslušný pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku
                      může vypracovat doporučení Radě v
                        oblastech
                     ,
                        za které odpovídá, poté, co získá svolení Konference předsedů,
                      nebo
                        na návrh ve smyslu
                      článku
                        134
                     .

                  1.
                        Příslušný
                      výbor může vypracovat doporučení Radě
                        , Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkající se věcí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii (vnější činnost Unie) nebo v případě
                     ,
                        že Parlamentu nebyla postoupena mezinárodní dohoda, na kterou se vztahuje článek 108,
                      nebo
                        Parlament nebyl o této dohodě informován podle
                      článku
                        109
                     .

                  2.   V naléhavých případech může
                        svolení uvedené v odstavci 1 udělit
                      předseda
                        , který může rovněž
                      povolit mimořádnou schůzi daného výboru.

                  2.   V naléhavých případech může předseda
                        Parlamentu
                      povolit mimořádnou schůzi daného výboru.

                  3.   V průběhu procesu přijímání těchto doporučení
                        , která musí být předložena
                      k hlasování
                        ve formě písemného textu, se nepoužije článek 158 a jsou přípustné ústní pozměňovací návrhy
                     .

                  3.   V průběhu procesu přijímání těchto
                        návrhů
                      doporučení
                        ve výboru je nutné předložit
                      k hlasování
                        písemný text
                     .

                        Nepoužití článku 158 je možné pouze ve výboru a pouze v naléhavých případech. Ani na schůzích výborů, které nejsou prohlášeny za naléhavé, ani na plenárních zasedáních se nelze odchýlit od ustanovení článku 158.

                        Ustanovení o přípustnosti ústních pozměňovacích návrhů znamená, že poslanci nesmějí vznášet námitky proti tomu, aby se o ústních pozměňovacích návrzích ve výborech hlasovalo.

                        3a.

                        V naléhavých případech uvedených v odstavci 2 se článek 158 ve výboru nepoužije a jsou přípustné ústní pozměňovací návrhy. Poslanci nemohou vznášet námitky proti tomu, aby se o ústních pozměňovacích návrzích hlasovalo ve výborech.

                  4.   Doporučení
                        vypracovaná tímto způsobem
                      se zařadí na pořad jednání příštího dílčího zasedání. V naléhavých případech, o nichž rozhoduje předseda, mohou být doporučení zařazena na pořad jednání právě probíhajícího dílčího zasedání.
                        Doporučení jsou považována za přijatá, pokud před začátkem dílčího zasedání nevznese nejméně čtyřicet poslanců Parlamentu písemné námitky. V takovém případě se doporučení výboru zařadí na pořad jednání a předloží se k rozpravě a k hlasování během téhož dílčího zasedání. Politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může předložit pozměňovací návrhy.

                  4.
                        Návrhy
                      doporučení
                        vypracované výborem
                      se zařadí na pořad jednání příštího dílčího zasedání. V naléhavých případech, o nichž rozhoduje předseda
                        Parlamentu
                     , mohou být doporučení zařazena na pořad jednání právě probíhajícího dílčího zasedání.

                        4a.

                        Doporučení jsou považována za přijatá, pokud před začátkem dílčího zasedání nevznese nejméně čtyřicet poslanců písemnou námitku. Pokud je předložena námitka, návrh doporučení výboru se zařadí na pořad jednání téhož dílčího zasedání. Tato doporučení jsou předmětem rozpravy a o každém pozměňovacím návrhu předloženém politickou skupinou nebo nejméně čtyřiceti poslanci se hlasuje.

         Pozměňovací návrh 135

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 114

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 114

                  Článek 114

                  Porušování lidských práv

                  Porušování lidských práv

                  Na každém dílčím zasedání může každý příslušný výbor bez žádosti o svolení předložit stejným postupem jako v čl. 113 odst. 4 návrh usnesení o případech porušování lidských práv.

                  Na každém dílčím zasedání může každý příslušný výbor bez žádosti o svolení předložit stejným postupem jako v čl. 113 odst. 4
                        a 4a
                      návrh usnesení o případech porušování lidských práv.

         Pozměňovací návrh 136

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 115

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 115

                  Článek 115

                  Transparentnost činností Parlamentu

                  Transparentnost činností Parlamentu

                  1.   Parlament zajišťuje nejvyšší možnou transparentnost své činnosti v souladu s čl. 1 druhým pododstavcem Smlouvy o Evropské unii, článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 42 Listiny základních práv Evropské unie.

                  1.   Parlament zajišťuje nejvyšší možnou transparentnost své činnosti v souladu s čl. 1 druhým pododstavcem Smlouvy o Evropské unii, článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 42 Listiny základních práv Evropské unie.

                  2.   Rozpravy v Parlamentu jsou veřejné.

                  2.   Rozpravy v Parlamentu jsou veřejné.

                  3.   Výbory se zpravidla scházejí veřejně. Nejpozději při přijímání pořadu schůze však mohou rozhodnout o tom, že rozdělí pořad jednání dané schůze na body veřejné a neveřejné. U neveřejných schůzí však může výbor
                        v souladu s čl. 4 odst. 1 až 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 zpřístupnit dokumenty a zápisy z těchto schůzí. V případě porušení pravidel důvěrnosti se použije článek 166.

                  3.   Výbory se zpravidla scházejí veřejně. Nejpozději při přijímání pořadu schůze však mohou rozhodnout o tom, že rozdělí pořad jednání dané schůze na body veřejné a neveřejné. U neveřejných schůzí však může výbor
                        rozhodnout, že dokumenty ze schůzí zpřístupní veřejnosti.

                  4.
                        Projednávání žádostí o zbavení imunity podle článku 9 v příslušném výboru je vždy neveřejné.

         Pozměňovací návrh 137

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 116

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 116

                  Článek 116

                  Přístup veřejnosti k dokumentům

                  Přístup veřejnosti k dokumentům

                  1.   Každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům Parlamentu v souladu s článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie, aniž jsou dotčeny zásady, podmínky a omezení stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001
                        a v souladu se zvláštními ustanoveními tohoto jednacího řádu
                     .

                  1.   Každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům Parlamentu v souladu s článkem 15 Smlouvy o fungování Evropské unie, aniž jsou dotčeny zásady, podmínky a omezení stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

                  Přístup k dokumentům Parlamentu je v co největší míře umožněn i ostatním fyzickým a právnickým osobám stejným způsobem.

                  Přístup k dokumentům Parlamentu je v co největší míře umožněn i ostatním fyzickým a právnickým osobám stejným způsobem.

                        Nařízení (ES) č. 1049/2001 se zveřejní pro informaci spolu s jednacím řádem

                      (15)

                        .

                  2.   Pro účely zpřístupnění dokumentů veřejnosti se „dokumenty Parlamentu“ rozumějí jakékoli texty ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1049/2001, které vypracovali nebo obdrželi funkcionáři Parlamentu ve smyslu hlavy I, kapitoly 2, orgány Parlamentu, výbory, meziparlamentní delegace nebo sekretariát Parlamentu.

                  2.   Pro účely zpřístupnění dokumentů veřejnosti se „dokumenty Parlamentu“ rozumějí jakékoli texty ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1049/2001, které vypracovali nebo obdrželi funkcionáři Parlamentu ve smyslu hlavy I, kapitoly 2, orgány Parlamentu, výbory, meziparlamentní delegace nebo sekretariát Parlamentu.

                  Dokumenty vypracované jednotlivými poslanci nebo politickými skupinami
                        jsou dokumenty Parlamentu
                      pro účely jejich zpřístupnění veřejnosti, pokud jsou předloženy v souladu s jednacím řádem.

                        V souladu s článkem 4 statutu poslanců Evropského parlamentu se
                      dokumenty vypracované jednotlivými poslanci nebo politickými skupinami
                        považují
                      pro účely jejich zpřístupnění veřejnosti
                        za dokumenty Parlamentu
                     ,
                        pouze
                      pokud jsou předloženy v souladu s jednacím řádem.

                  Předsednictvo stanoví pravidla pro vedení záznamů o dokumentech Parlamentu.

                  Předsednictvo stanoví pravidla pro vedení záznamů o dokumentech Parlamentu.

                  3.   Parlament vytvoří rejstřík dokumentů Parlamentu. Legislativní dokumenty a určité jiné kategorie dokumentů jsou v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 přímo přístupné
                        v
                      rejstříku.
                        V
                      rejstříku jsou pokud možno uvedeny odkazy na jiné dokumenty Parlamentu.

                  3.   Parlament vytvoří
                        webové stránky veřejného
                      rejstříku dokumentů Parlamentu. Legislativní dokumenty a určité jiné kategorie dokumentů jsou v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 přímo přístupné
                        prostřednictvím webových stránek veřejného
                      rejstříku
                        Parlamentu
                     .
                        Na webových stránkách veřejného
                      rejstříku jsou pokud možno uvedeny odkazy na jiné dokumenty Parlamentu.

                  Kategorie dokumentů, které jsou přímo přístupné, jsou uvedeny v seznamu přijatém předsednictvem a zveřejněny na
                        internetových
                      stránkách Parlamentu. Tento seznam neomezuje právo na přístup k dokumentům, které nespadají do kategorií uvedených v seznamu; tyto dokumenty
                        jsou
                      zpřístupněny na písemnou žádost.

                  Kategorie dokumentů, které jsou přímo přístupné
                        na webových stránkách veřejného rejstříku vytvořených Parlamentem
                     , jsou uvedeny v seznamu přijatém předsednictvem a zveřejněny na
                        webových
                      stránkách
                        veřejného rejstříku
                      Parlamentu. Tento seznam neomezuje právo na přístup k dokumentům, které nespadají do kategorií uvedených v seznamu; tyto dokumenty
                        mohou být
                      zpřístupněny na písemnou žádost
                        v souladu s nařízením (ES) č
                     .
                        1049/2001.

                  Předsednictvo
                        může přijmout
                      v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 pravidla pro přístup k dokumentům, která se
                        zveřejí
                      v Úředním věstníku Evropské unie.

                  Předsednictvo
                        přijme
                      v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 pravidla pro přístup k dokumentům, která se
                        zveřejní
                      v Úředním věstníku Evropské unie.

                  4.   Předsednictvo určí orgány, které vyřizují původní žádosti (článek 7 nařízení (ES) č. 1049/2001) a
                        přijme
                      rozhodnutí o potvrzujících žádostech (článek 8 nařízení) a o žádostech o přístup k citlivým dokumentům (článek 9 nařízení).

                  4.   Předsednictvo určí orgány, které vyřizují původní žádosti (článek 7 nařízení (ES) č. 1049/2001) a
                        přijímají
                      rozhodnutí o potvrzujících žádostech (článek 8 nařízení) a o žádostech o přístup k citlivým dokumentům (článek 9 nařízení).

                  5.
                        Konference předsedů jmenuje zástupce Parlamentu do interinstitucionálního výboru podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001.

                  6.   Jeden z místopředsedů je odpovědný za dohled nad vyřizováním žádostí o přístup k dokumentům.

                  6.   Jeden z místopředsedů je odpovědný za dohled nad vyřizováním žádostí o přístup k dokumentům.

                        6a.

                        Předsednictvo přijme výroční zprávu uvedenou v čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001.

                  7.   Příslušný výbor Parlamentu
                        vypracuje na základě informací poskytnutých předsednictvem a z jiných zdrojů výroční
                      zprávu
                        podle článku 17 nařízení (ES) č. 1049/2001 a předloží ji plénu.

                  7.   Příslušný výbor Parlamentu
                        pravidelně posuzuje transparentnost činnosti Parlamentu a předkládá plénu
                      zprávu
                        obsahující jeho závěry a doporučení.

                  Příslušný výbor
                        zkoumá a hodnotí
                      zprávy přijaté ostatními orgány a subjekty podle článku 17 nařízení.

                  Příslušný výbor
                        může zkoumat a hodnotit
                      zprávy přijaté ostatními orgány a subjekty podle článku 17 nařízení
                        (ES) č. 1049/2001
                     .

                        7a.

                        Konference předsedů jmenuje zástupce Parlamentu do interinstitucionálního výboru podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001.

         Pozměňovací návrh 138

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 116 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 116a

                        Vstup do Parlamentu

                  1.
                        Průkazy opravňující ke vstupu do Parlamentu jsou poslancům, jejich asistentům a třetím osobám vydávány v souladu s předpisy přijatými předsednictvem. Tyto předpisy rovněž upravují používání a odnímání průkazů ke vstupu.

                  2.
                        Průkazy se nevydávají osobám z okruhu poslance, na které se vztahuje dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí o rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU

                      (1a)

                        .

                  3.
                        Subjekty uvedené v rejstříku transparentnosti a jejich zástupci, kterým byly vydány dlouhodobé průkazy ke vstupu do Evropského parlamentu, musí dodržovat:

                              —

                                    kodex chování osob zapsaných v rejstříku, který je přílohou dohody,

                              —

                                    postupy a další povinnosti, jež stanoví dohoda,

                              —

                                    prováděcí ustanovení k tomuto článku.

                        Aniž je dotčeno uplatňování obecných pravidel pro odebrání nebo dočasné zneplatnění dlouhodobých průkazů ke vstupu a pokud nejsou závažné důvody pro opačný postup, generální tajemník se souhlasem kvestorů odebere nebo zneplatní dlouhodobé průkazy ke vstupu, pokud byl držitel průkazu vyškrtnut z rejstříku transparentnosti kvůli porušení kodexu chování osob zapsaných v rejstříku, závažným způsobem porušil povinnosti stanovené v tomto odstavci nebo se bez dostatečného odůvodnění odmítl zúčastnit slyšení nebo schůze výboru, na něž byl formálně pozván, nebo spolupracovat s vyšetřovacím výborem.

                  4.
                        Kvestoři mohou stanovit, v jakém rozsahu se kodex chování uvedený v odstavci 2 uplatní na osoby, které jsou držiteli dlouhodobého průkazu ke vstupu, ale nespadají do oblasti působnosti dohody.

                  5.
                        Předsednictvo na návrh generálního tajemníka přijme nezbytná opatření s cílem používat rejstřík transparentnosti v souladu s ustanoveními dohody o zřízení tohoto rejstříku.

         Pozměňovací návrh 139

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 117

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 117

                  Článek 117

                  Volba předsedy Komise

                  Volba předsedy Komise

                  1   Poté, co Evropská rada navrhne kandidáta na předsedu Komise, požádá jej předseda Parlamentu, aby učinil prohlášení před Parlamentem a představil Parlamentu své politické cíle. Po prohlášení následuje rozprava.

                  1.   Poté, co Evropská rada navrhne kandidáta na předsedu Komise, požádá jej předseda Parlamentu, aby učinil prohlášení před Parlamentem a představil Parlamentu své politické cíle. Po prohlášení následuje rozprava.

                  K účasti v rozpravě je přizvána Evropská rada.

                  K účasti v rozpravě je přizvána Evropská rada.

                  2.
                        Parlament zvolí
                      předsedu Komise většinou všech
                        poslanců
                     .

                  2.
                        V souladu s čl. 17 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii zvolí Parlament
                      předsedu Komise většinou
                        hlasů
                      všech
                        svých členů
                     .

                  Hlasuje se tajně.

                  Hlasuje se tajně.

                  3.   Pokud je kandidát zvolen, informuje o tom předseda Parlamentu Radu a požádá ji a nově zvoleného předsedu Komise, aby po vzájemné dohodě navrhli kandidáty na místa komisařů.

                  3.   Pokud je kandidát zvolen, informuje o tom předseda Parlamentu Radu a požádá ji a nově zvoleného předsedu Komise, aby po vzájemné dohodě navrhli kandidáty na místa komisařů.

                  4.   Pokud kandidát nezíská požadovanou většinu, vyzve předseda Parlamentu Evropskou radu, aby do jednoho měsíce navrhla nového kandidáta pro volbu podle stejného postupu.

                  4.   Pokud kandidát nezíská požadovanou většinu, vyzve předseda Parlamentu Evropskou radu, aby do jednoho měsíce navrhla nového kandidáta pro volbu podle stejného postupu.

         Pozměňovací návrh 140

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 118

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 118

                  Článek 118

                  Volba Komise

                  Volba Komise

                        - 1.

                        Předseda Parlamentu vyzve nově zvoleného předsedu Komise, aby informoval Parlament o přidělení oblastí působnosti v navrženém sboru komisařů v souladu s politickými směry nově zvoleného předsedy.

                  1.   Předseda Parlamentu po konzultaci s nově zvoleným předsedou Komise požádá kandidáty, které nově zvolený předseda Komise a Rada navrhli na místa komisařů, aby se dostavili před příslušné parlamentní výbory podle předpokládaných oblastí jejich působnosti.
                        Tato slyšení jsou veřejná.

                  1.   Předseda Parlamentu po konzultaci s nově zvoleným předsedou Komise požádá kandidáty, které nově zvolený předseda Komise a Rada navrhli na místa komisařů, aby se dostavili před příslušné parlamentní výbory
                        nebo orgány
                      podle předpokládaných oblastí jejich působnosti.

                        1a.

                        Slyšení pořádají výbory.

                        Ve výjimečných případech lze pořádat slyšení v jiném formátu, pokud je kandidátovi na komisaře svěřena oblast působnosti, která je primárně průřezová, a to za předpokladu, že se tohoto slyšení zúčastní i příslušné výbory. Slyšení jsou veřejná.

                  2.
                        Předseda může vyzvat nově zvoleného předsedu Komise, aby informoval Parlament o přidělení oblastí působnosti v navrženém sboru komisařů v souladu s jeho politickými směry.

                  3.   Příslušný výbor nebo výbory vyzvou kandidáta na komisaře, aby učinil prohlášení a odpověděl na otázky. Slyšení jsou pořádána způsobem, který kandidátům na komisaře umožní sdělit Parlamentu všechny relevantní informace. Ustanovení týkající se organizace slyšení jsou obsažena v příloze jednacího řádu (16).

                  3.   Příslušný výbor nebo výbory vyzvou kandidáta na komisaře, aby učinil prohlášení a odpověděl na otázky. Slyšení jsou pořádána způsobem, který kandidátům na komisaře umožní sdělit Parlamentu všechny relevantní informace. Ustanovení týkající se organizace slyšení jsou obsažena v příloze jednacího řádu16.

                  4.   Nově zvolený předseda
                        představí
                      sbor komisařů a jejich program na zasedání Parlamentu, na které jsou přizváni předseda Evropské rady a předseda Rady. Po prohlášení následuje rozprava.

                  4.   Nově zvolený předseda
                        je vyzván, aby představil
                      sbor komisařů a jejich program na zasedání Parlamentu, na které jsou přizváni předseda Evropské rady a předseda Rady. Po prohlášení následuje rozprava.

                  5.   Na závěr rozpravy může jakákoli politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh usnesení. Použije se čl. 123 odst. 3
                        , 4 a 5
                     .

                  5.   Na závěr rozpravy může jakákoli politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh usnesení. Použije se čl. 123 odst. 3
                        až 5b
                     .

                        Po hlasování o návrhu usnesení Parlament zvolí nebo zamítne Komisi většinou odevzdaných hlasů.

                        Hlasuje se jmenovitě.

                        Parlament může odložit hlasování na další zasedání.

                        5a.

                        Po hlasování o návrhu usnesení Parlament zvolí nebo zamítne Komisi ve jmenovitém hlasování většinou odevzdaných hlasů. Parlament může odložit hlasování na další zasedání.

                  6.   Předseda informuje Radu o zvolení nebo zamítnutí Komise.

                  6.   Předseda informuje Radu o zvolení nebo zamítnutí Komise.

                  7.   V případě významné změny v oblastech působnosti během funkčního období Komise,
                        obsazení volného mandátu nebo jmenování nového komisaře po přistoupení nového členského státu jsou příslušní
                      komisaři pozváni
                        před výbory příslušné pro dané oblasti
                      v souladu s
                        odstavcem
                      3.

                  7.   V případě významné změny v oblastech působnosti
                        nebo změny složení Komise
                      během funkčního období Komise,
                        budou příslušní
                      komisaři
                        nebo kandidáti na komisaře
                      pozváni
                        , aby se zúčastnili slyšení
                      v souladu s
                        odstavci 1a a
                      3.

                        7a.

                        V případě změny v oblasti působnosti komisaře nebo ve finančních zájmech komisaře během jeho funkčního období Parlament tuto situaci posoudí v souladu s přílohou XVI.

                        Pokud je během funkčního období komisaře zjištěn střet zájmů a předseda Komise neuplatní doporučení Parlamentu pro řešení tohoto střetu zájmů, může Parlament požádat předsedu Komise, aby dotyčnému komisaři vyslovil nedůvěru podle bodu 5 Rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí a případně učinil kroky k odnětí nároku na důchod nebo jej nahrazujících požitků dotčenému komisaři podle čl. 245 druhého pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 141

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 118 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 118a

                        Víceleté programy

                        Po jmenování nové Komise si Parlament, Rada a Komise podle bodu 5 Interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů vymění názory na víceleté programy a vypracují společné závěry.

                        Za tím účelem uspořádá předseda před jednáním s Radou a Komisí o společných závěrech týkajících se víceletých programů výměnu názorů s Konferencí předsedů o hlavních cílech politik a prioritách pro nové volební období. Při této výměně názorů se přihlédne mimo jiné k prioritám, které představil nově zvolený předseda Komise, jakož i k odpovědím, které kandidáti na komisaře poskytli při slyšeních podle článku 118.

                        Před podpisem společných závěrů si předseda Parlamentu vyžádá souhlas Konference předsedů.

         Pozměňovací návrh 142

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 119

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 119

                  Článek 119

                  Návrh na vyslovení nedůvěry Komisi

                  Návrh na vyslovení nedůvěry Komisi

                  1.   Návrh na vyslovení nedůvěry Komisi může předsedovi podat desetina všech poslanců Parlamentu.

                  1.   Návrh na vyslovení nedůvěry Komisi může předsedovi podat desetina všech poslanců Parlamentu.
                        Pokud se o návrhu na vyslovení nedůvěry hlasovalo v předcházejících dvou měsících, může nový návrh na vyslovení nedůvěry podat pouze jedna pětina všech poslanců.

                  2.   Návrh se označuje „návrh na vyslovení nedůvěry“ a musí
                        obsahovat odůvodnění
                     . Zasílá se Komisi.

                  2.   Návrh se označuje „návrh na vyslovení nedůvěry“ a musí
                        být odůvodněn
                     . Zasílá se Komisi.

                  3.   Předseda oznámí poslancům, že byl podán návrh na vyslovení nedůvěry, okamžitě po jeho obdržení.

                  3.   Předseda oznámí poslancům, že byl podán návrh na vyslovení nedůvěry, okamžitě po jeho obdržení.

                  4.   Rozprava k návrhu se nekoná dříve než 24 hodin poté, co bylo jeho podání oznámeno poslancům.

                  4.   Rozprava k návrhu se nekoná dříve než 24 hodin poté, co bylo jeho podání oznámeno poslancům.

                  5.   O návrhu se hlasuje jmenovitě a nejdříve 48 hodin po zahájení rozpravy.

                  5.   O návrhu se hlasuje jmenovitě a nejdříve 48 hodin po zahájení rozpravy.

                  6.   Rozprava a hlasování se konají nejpozději během dílčího zasedání, které následuje po podání návrhu.

                  6.
                        Aniž jsou dotčeny odstavce 4 a 5,
                      rozprava a hlasování se konají nejpozději během dílčího zasedání, které následuje po podání návrhu.

                  7.   Návrh na vyslovení nedůvěry
                        se
                      přijímá dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů, která představuje většinu všech poslanců Parlamentu. Výsledek hlasování je oznámen předsedovi Rady a předsedovi Komise.

                  7.
                        V souladu s článkem 234 Smlouvy o fungování Evropské unie se
                      návrh na vyslovení nedůvěry přijímá dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů, která představuje většinu všech poslanců Parlamentu. Výsledek hlasování je oznámen předsedovi Rady a předsedovi Komise.

         Pozměňovací návrh 143

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 120

                        Platné znění

                        Pozměňovací návrh

                  Článek 120

                  Článek 120

                  Jmenování soudců a generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie

                  Jmenování soudců a generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie

                  Parlament na návrh příslušného výboru jmenuje svého zástupce do sedmičlenného panelu, který má prověřit vhodnost kandidátů na místo soudce nebo generálního advokáta Soudního dvora a Tribunálu.

                  Parlament na návrh příslušného výboru jmenuje svého zástupce do sedmičlenného panelu, který má prověřit vhodnost kandidátů na místo soudce nebo generálního advokáta Soudního dvora a Tribunálu.
                        Příslušný výbor vybere zástupce, kterého navrhne, prostou většinou hlasů. Koordinátoři uvedeného výboru připraví pro tento účel užší seznam kandidátů.

         Pozměňovací návrh 144

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 121

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 121

                  Článek 121

                  Jmenování členů Účetního dvora

                  Jmenování členů Účetního dvora

                  1.   Kandidáti navržení na členy Účetního dvora jsou vyzváni, aby učinili prohlášení před příslušným výborem a odpověděli na otázky jeho členů. Výbor hlasuje tajně o každé nominaci zvlášť.

                  1.   Kandidáti navržení na členy Účetního dvora jsou vyzváni, aby učinili prohlášení před příslušným výborem a odpověděli na otázky jeho členů. Výbor hlasuje tajně o každé nominaci zvlášť.

                  2.   Příslušný výbor dává Parlamentu doporučení, zda má být nominace schválena
                        , a to formou zprávy obsahující jednotlivé návrhy na rozhodnutí o každé nominaci
                     .

                  2.   Příslušný výbor dává Parlamentu doporučení, zda má být nominace schválena.

                  3.   Hlasování v plénu proběhne do dvou měsíců od obdržení nominace, pokud Parlament nerozhodne
                        jinak
                      na žádost příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců. Parlament hlasuje tajně o každé nominaci zvlášť
                        a rozhoduje většinou odevzdaných hlasů
                     .

                  3.   Hlasování v plénu proběhne do dvou měsíců od obdržení nominace, pokud Parlament nerozhodne na žádost příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců
                        jinak
                     . Parlament hlasuje tajně o každé nominaci zvlášť.

                  4.   Je-li stanovisko Parlamentu k jednotlivé nominaci záporné, požádá předseda Radu, aby vzala svou nominaci zpět a předložila Parlamentu novou.

                  4.   Je-li stanovisko Parlamentu k jednotlivé nominaci záporné, požádá předseda Radu, aby vzala svou nominaci zpět a předložila Parlamentu novou.

         Pozměňovací návrh 145

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 122

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 122

                  Článek 122

                  Jmenování členů Výkonné rady Evropské centrální banky

                  Jmenování členů Výkonné rady Evropské centrální banky

                  1.   Kandidát navržený na prezidenta Evropské centrální banky je vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem a odpověděl na otázky poslanců.

                  1.   Kandidát navržený na prezidenta
                        , viceprezidenta nebo člena Výkonné rady
                      Evropské centrální banky je vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem a odpověděl na otázky poslanců.

                  2.   Příslušný výbor dává Parlamentu doporučení, zda má být nominace schválena.

                  2.   Příslušný výbor dává Parlamentu doporučení, zda má být nominace schválena.

                  3.   Hlasování v plénu proběhne do dvou měsíců od obdržení nominace, pokud Parlament nerozhodne jinak na žádost příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.

                  3.   Hlasování v plénu proběhne do dvou měsíců od obdržení nominace, pokud Parlament nerozhodne jinak na žádost příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.
                        Parlament hlasuje tajně o každé nominaci zvlášť.

                  4.   Je-li stanovisko Parlamentu k nominaci záporné, požádá předseda
                        Radu
                     , aby
                        vzala svou nominaci zpět a předložila
                      Parlamentu
                        novou
                     .

                  4.   Je-li stanovisko Parlamentu k
                        jednotlivé
                      nominaci záporné, požádá předseda, aby
                        byla daná nominace vzata zpět a aby byla
                      Parlamentu
                        předložena nominace nová
                     .

                  5.
                        Stejný postup se použije pro kandidáty navržené na viceprezidenty a členy Výkonné rady Evropské centrální banky.

         Pozměňovací návrh 146

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 122 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 122a

                        Jmenování členů subjektů správy hospodářských záležitostí

                  1.
                        Tento článek se vztahuje na jmenování:

                              —

                                    předsedy a místopředsedy Rady dohledu jednotného mechanismu dohledu;

                              —

                                    předsedy, místopředsedy a stálých členů Jednotného výboru pro řešení krizí jednotného mechanismu pro řešení krizí;

                              —

                                    předsedů a výkonných ředitelů evropských orgánů dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění);

                              —

                                    výkonného ředitele a zástupce výkonného ředitele Evropského fondu pro strategické investice.

                  2.
                        Každý kandidát je vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem a odpověděl na otázky poslanců.

                  3.
                        Příslušný výbor dává Parlamentu doporučení ke každému návrhu na jmenování.

                  4.
                        Hlasování v plénu proběhne do dvou měsíců od obdržení návrhu na jmenování, pokud Parlament nerozhodne jinak na žádost příslušného výboru, politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců. Parlament hlasuje tajně o každém jmenování zvlášť.

                  5.
                        Je-li stanovisko Parlamentu k návrhu na jmenování záporné, požádá předseda, aby byl návrh vzat zpět a aby byl Parlamentu předložen návrh nový.

         Pozměňovací návrh 147

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 123

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 123

                  Článek 123

                  Prohlášení Komise, Rady a Evropské rady

                  Prohlášení Komise, Rady a Evropské rady

                  1.   Členové Komise, Rady a Evropské rady mohou kdykoli požádat předsedu Parlamentu o dovolení učinit prohlášení. Předseda Evropské rady učiní prohlášení po každém jejím zasedání. Předseda Parlamentu rozhodne, kdy může být prohlášení učiněno a zda může po takovém prohlášení následovat řádná rozprava nebo třicet minut stručných a věcných otázek poslanců.

                  1.   Členové Komise, Rady a Evropské rady mohou kdykoli požádat předsedu Parlamentu o dovolení učinit prohlášení. Předseda Evropské rady učiní prohlášení po každém jejím zasedání. Předseda Parlamentu rozhodne, kdy může být prohlášení učiněno a zda může po takovém prohlášení následovat řádná rozprava nebo třicet minut stručných a věcných otázek poslanců.

                  2.   Pokud Parlament zařadí prohlášení s rozpravou na pořad jednání, rozhodne, zda bude rozprava ukončena usnesením, nebo nikoli. Parlament tak neučiní, pokud je zpráva o tomtéž tématu na pořadu téhož nebo příštího dílčího zasedání, nepředloží-li předseda z mimořádných důvodů jiný návrh. Ukončí-li Parlament rozpravu usnesením, může výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců podat návrh usnesení.

                  2.   Pokud Parlament zařadí prohlášení s rozpravou na pořad jednání, rozhodne, zda bude rozprava ukončena usnesením, nebo nikoli. Parlament tak neučiní, pokud je zpráva o tomtéž tématu na pořadu téhož nebo příštího dílčího zasedání, nepředloží-li předseda z mimořádných důvodů jiný návrh. Ukončí-li Parlament rozpravu usnesením, může výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců podat návrh usnesení.

                  3.   O návrzích usnesení se hlasuje
                        tentýž den
                     . O jakýchkoli výjimkách rozhodne předseda. Vysvětlení hlasování je přípustné.

                  3.   O návrzích usnesení se hlasuje
                        v nejbližší možné době určené k hlasování
                     . O jakýchkoli výjimkách rozhodne předseda. Vysvětlení hlasování je přípustné.

                  4.   Společný návrh usnesení nahradí předchozí návrhy, které podali jeho signatáři, nikoli však návrhy podané jinými výbory, politickými skupinami nebo poslanci.

                  4.   Společný návrh usnesení nahradí předchozí návrhy, které podali jeho signatáři, nikoli však návrhy podané jinými výbory, politickými skupinami nebo poslanci.

                        4a.

                        Pokud společný návrh usnesení předkládají politické skupiny, které představují jasnou většinu, předseda může dát o tomto návrhu hlasovat nejdříve.

                  5.   Po přijetí usnesení se již nehlasuje o žádných dalších návrzích, nerozhodne-li předseda výjimečně jinak.

                  5.   Po přijetí usnesení se již nehlasuje o žádných dalších návrzích, nerozhodne-li předseda výjimečně jinak.

                        5a.

                        Autor nebo autoři návrhu usnesení předloženého podle odstavce 2 nebo čl. 135 odst. 2 mají právo vzít návrh zpět před konečným hlasováním.

                        5b.

                        Návrh usnesení, který byl vzat zpět, může převzít a ihned předložit skupina, výbor nebo stejný počet poslanců, kteří jsou oprávněni jej předložit. Odstavec 5a a tento odstavec se použijí rovněž v případě usnesení předložených podle článků 105 a 106.

         Pozměňovací návrh 148

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 124

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 124

                  Článek 124

                  Vysvětlení rozhodnutí Komise

                  Vysvětlení rozhodnutí Komise

                  Po konzultaci s Konferencí předsedů
                        může
                      předseda Parlamentu
                        vyzvat
                      předsedu Komise, komisaře pro vztahy s Evropským parlamentem, nebo po dohodě jiného komisaře, aby učinil po každém zasedání Komise prohlášení před Parlamentem, v němž vysvětlí hlavní rozhodnutí, která Komise přijala. Po prohlášení následuje nejméně třicetiminutová rozprava se stručnými a věcnými otázkami poslanců.

                  Po konzultaci s Konferencí předsedů
                        vyzve
                      předseda Parlamentu předsedu Komise, komisaře pro vztahy s Evropským parlamentem, nebo po dohodě jiného komisaře, aby učinil po každém zasedání Komise prohlášení před Parlamentem, v němž vysvětlí hlavní rozhodnutí, která Komise přijala
                        , pokud Konference předsedů nerozhodne, že to z časových důvodů nebo s ohledem na politický význam dané věci není nutné
                     . Po prohlášení následuje nejméně třicetiminutová rozprava se stručnými a věcnými otázkami poslanců.

         Pozměňovací návrh 149

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 125

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 125

                  Článek 125

                  Prohlášení Účetního dvora

                  Prohlášení Účetního dvora

                  1.   V souvislosti s postupem udělování absolutoria či s činností Parlamentu v oblasti rozpočtové kontroly může být předseda Účetního dvora vyzván, aby
                        vystoupil a přednesl
                      připomínky obsažené ve výroční zprávě nebo zvláštních zprávách nebo stanoviscích Účetního dvora nebo aby vysvětlil pracovní plán Účetního dvora.

                  1.   V souvislosti s postupem udělování absolutoria či s činností Parlamentu v oblasti rozpočtové kontroly může být předseda Účetního dvora vyzván, aby
                        učinil prohlášení, v němž přednese
                      připomínky obsažené ve výroční zprávě nebo zvláštních zprávách nebo stanoviscích Účetního dvora nebo aby vysvětlil pracovní plán Účetního dvora.

                  2.   Parlament může rozhodnout o uspořádání samostatné rozpravy za účasti Komise a Rady o jakékoli otázce obsažené ve výše uvedených prohlášeních, zejména pokud tato prohlášení poukázala na nesrovnalosti ve finančním řízení.

                  2.   Parlament může rozhodnout o uspořádání samostatné rozpravy za účasti Komise a Rady o jakékoli otázce obsažené ve výše uvedených prohlášeních, zejména pokud tato prohlášení poukázala na nesrovnalosti ve finančním řízení.

         Pozměňovací návrh 150

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 126

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 126

                  Článek 126

                  Prohlášení Evropské centrální banky

                  Prohlášení Evropské centrální banky

                  1.   Prezident Evropské centrální banky
                        přednese
                      Parlamentu výroční zprávu banky o činnosti Evropského systému centrálních bank a o měnové politice v předchozím a běžném roce.

                  1.   Prezident Evropské centrální banky
                        je vyzván, aby
                      Parlamentu
                        přednesl
                      výroční zprávu banky o činnosti Evropského systému centrálních bank a o měnové politice v předchozím a běžném roce.

                  2.   Po přednesení zprávy následuje obecná rozprava.

                  2.   Po přednesení zprávy následuje obecná rozprava.

                  3.   Prezident Evropské centrální banky je nejméně čtyřikrát ročně pozván k účasti na schůzích příslušného výboru, aby učinil prohlášení a odpověděl na otázky.

                  3.   Prezident Evropské centrální banky je nejméně čtyřikrát ročně pozván k účasti na schůzích příslušného výboru, aby učinil prohlášení a odpověděl na otázky.

                  4.   Prezident, viceprezident a jiní členové Výkonné rady Evropské centrální banky mohou být přizváni k účasti na jiných schůzích na vlastní žádost nebo na žádost Parlamentu.

                  4.   Prezident, viceprezident a jiní členové Výkonné rady Evropské centrální banky mohou být přizváni k účasti na jiných schůzích na vlastní žádost nebo na žádost Parlamentu.

                  5.   Doslovný záznam z jednání podle odstavců 3 a 4
                        je vyhotoven ve všech úředních jazycích
                     .

                  5.
                        Vyhotoví se
                      doslovný záznam z jednání podle odstavců 3 a 4.

         Pozměňovací návrh 151

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 127

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 127

                        vypouští se

                        Doporučení týkající se hlavních směrů hospodářských politik

                  1.
                        Doporučení Komise týkající se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Unie se předkládají příslušnému výboru, který předloží zprávu Parlamentu.

                  2.
                        Rada je vyzvána, aby informovala Parlament o obsahu svého doporučení a o postoji Evropské rady.

         Pozměňovací návrh 152

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 128

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 128

                  Článek 128

                  Otázky k ústnímu zodpovězení s rozpravou

                  Otázky k ústnímu zodpovězení s rozpravou

                  1.   Otázky Radě nebo
                        Komisi
                      může pokládat výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců se žádostí o jejich zařazení na pořad jednání Parlamentu.

                  1.   Otázky Radě
                        , Komisi
                      nebo
                        místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku
                      může pokládat výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců se žádostí o jejich zařazení na pořad jednání Parlamentu.

                  Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi, který je ihned postoupí Konferenci předsedů.

                  Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi, který je ihned postoupí Konferenci předsedů.

                  Konference předsedů rozhodne, zda
                        a v jakém pořadí
                      budou otázky zařazeny na
                        pořad
                      jednání. Otázky, které nejsou zařazeny na
                        pořad
                      jednání Parlamentu do tří měsíců od jejich předložení, nejsou brány v potaz.

                  Konference předsedů
                        v souladu s postupem stanoveným v článku 149
                      rozhodne, zda budou otázky zařazeny do
                        návrhu pořadu
                      jednání. Otázky, které nejsou zařazeny do
                        návrhu pořadu
                      jednání Parlamentu do tří měsíců od jejich předložení, nejsou brány v potaz.

                  2.   Otázky Komisi musí být postoupeny
                        tomuto orgánu
                      nejméně jeden týden před zasedáním, na jehož pořad jednání jsou zařazeny, a otázky Radě nejméně tři týdny před uvedeným datem.

                  2.   Otázky Komisi
                        a místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku
                      musí být postoupeny
                        adresátům
                      nejméně jeden týden před zasedáním, na jehož pořad jednání jsou zařazeny, a otázky Radě nejméně tři týdny před uvedeným datem.

                  3.   Pokud se otázky týkají
                        věcí uvedených v článku 42 Smlouvy o Evropské unii
                     , neuplatní se
                        lhůta stanovená
                      v odstavci 2
                        tohoto článku a Rada
                      musí
                        odpovědět
                      dostatečně rychle, aby byl Parlament řádně informován.

                  3.   Pokud se otázky týkají
                        společné bezpečnostní a obranné politiky
                     , neuplatní se
                        lhůty stanovené
                      v odstavci 2
                        a odpověď
                      musí
                        být poskytnuta
                      dostatečně rychle, aby byl Parlament řádně informován.

                  4.
                        Tazatel má na položení otázky pět minut. Jeden člen příslušného orgánu
                      odpoví.

                  4.
                        Otázku může položit jeden z tazatelů. Adresát
                      odpoví.

                        Tazatel má právo využít celé této řečnické doby k položení otázky.

                  5.   Ustanovení čl. 123 odst. 2 až
                        5
                      se použijí obdobně.

                  5.   Ustanovení čl. 123 odst. 2 až
                        5b týkající
                      se
                        předkládání návrhů usnesení a hlasování o nich se
                      použijí obdobně.

         Pozměňovací návrh 153

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 129

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 129

                  Článek 129

                  Doba vyhrazená pro otázky

                  Doba vyhrazená pro otázky

                  1.   Doba vyhrazená pro otázky Komisi v délce 90 minut věnovaná jednomu nebo několika specifickým horizontálním tématům, o nichž rozhodne Konference předsedů jeden měsíc před dílčím zasedáním
                        , je zařazena na každé dílčí zasedání
                     .

                  1.
                        Na každé dílčí zasedání může být zařazena
                      doba vyhrazená pro otázky Komisi v délce
                        nejvýše
                      90 minut věnovaná jednomu nebo několika specifickým horizontálním tématům, o nichž rozhodne Konference předsedů jeden měsíc před dílčím zasedáním.

                  2.   Oblast působnosti komisařů pozvaných Konferencí předsedů musí souviset se specifickým horizontálním tématem nebo tématy, kterých se budou týkat položené otázky. Každého dílčího zasedání se zúčastní nejvýše dva komisaři, přičemž je možné pozvat třetího komisaře v závislosti na specifickém horizontálním tématu nebo tématech vybraných pro dobu vyhrazenou pro otázky.

                  2.   Oblast působnosti komisařů pozvaných Konferencí předsedů musí souviset se specifickým horizontálním tématem nebo tématy, kterých se budou týkat položené otázky. Každého dílčího zasedání se zúčastní nejvýše dva komisaři, přičemž je možné pozvat třetího komisaře v závislosti na specifickém horizontálním tématu nebo tématech vybraných pro dobu vyhrazenou pro otázky.

                  3.
                        Doba vyhrazená pro otázky probíhá v souladu se systémem losování, který je podrobně popsán v příloze jednacího řádu

                      (17)

                        .

                  4.   V souladu s pokyny stanovenými Konferencí předsedů se může zvláštní doba vyhrazená pro otázky konat za přítomnosti Rady, předsedy Komise, místopředsedy Komise / vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a předsedy Euroskupiny.

                  4.   V souladu s pokyny stanovenými Konferencí předsedů se může zvláštní doba vyhrazená pro otázky konat za přítomnosti Rady, předsedy Komise, místopředsedy Komise / vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a předsedy Euroskupiny.

                        4a.

                        Doba vyhrazená pro otázky se předem zvlášť nepřiděluje. Předseda v nejvyšší možné míře zajistí, aby možnost položit otázku měli poslanci mající různé politické názory a pocházející z různých členských států.

                        4b.

                        Poslanec má na položení otázky jednu minutu a komisař má dvě minuty na odpověď. Tentýž poslanec může položit doplňující otázku, která má přímou spojitost s hlavní otázkou, v délce 30 sekund. Komisař má na doplňující odpověď dvě minuty.

                        Otázky a doplňující otázky se musí přímo týkat specifického horizontálního tématu, o němž bylo rozhodnuto podle odstavce 1. O jejich přípustnosti rozhodne předseda.

         Pozměňovací návrh 154

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 130

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 130

                  Článek 130

                  Otázky k písemnému zodpovězení

                  Otázky k písemnému zodpovězení

                  1.   Kterýkoli poslanec může položit předsedovi Evropské rady, Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku otázku k písemnému zodpovězení v souladu s kritérii uvedenými v příloze jednacího řádu (18). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

                  1.   Kterýkoli poslanec může položit předsedovi Evropské rady, Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise / vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku otázku k písemnému zodpovězení v souladu s kritérii uvedenými v příloze jednacího řádu (18). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

                  2.   Otázky se předkládají předsedovi. Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda. Rozhodnutí předsedy nevychází výlučně z ustanovení přílohy, na která odkazuje odstavec 1, nýbrž z ustanovení jednacího řádu obecně. Rozhodnutí předsedy se oznámí tazateli.

                  2.   Otázky se předkládají předsedovi. Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda. Rozhodnutí předsedy nevychází výlučně z ustanovení přílohy, na která odkazuje odstavec 1, nýbrž z ustanovení jednacího řádu obecně.
                        Odůvodněné
                      rozhodnutí předsedy se oznámí tazateli.

                  3.   Otázky se předkládají v elektronické podobě. Každý poslanec může předložit nejvýše
                        pět
                      otázek
                        měsíčně
                     .

                  3.   Otázky se předkládají v elektronické podobě. Každý poslanec může předložit nejvýše
                        dvacet
                      otázek
                        v průběhu jednotlivého tříměsíčního období
                     .

                        Výjimečně lze předložit doplňující otázky v podobě papírového dokumentu, který poslanec osobně vypracuje a podepíše v příslušném útvaru sekretariátu.

                        Po uplynutí jednoho roku od počátku osmého volebního období Konference předsedů provede hodnocení režimu týkajícího se dodatečných otázek.

                        Výraz „výjimečně“ má být vykládán tak, že dodatečná otázka se týká naléhavé záležitosti, a že s jejím předložením tudíž nelze počkat až do následujícího měsíce. Kromě toho musí být počet otázek předložených podle odst. 3 druhého pododstavce nižší než stanovená kvóta pěti otázek měsíčně

                        3a.

                        Určitou otázku mohou podpořit i jiní poslanci než její autor. Taková otázka se započítává do maximálního počtu otázek podle odstavce 3 pouze jejímu autoru, nikoli však poslanci, který ji podpoří.

                  4.   Nemůže-li být
                        otázka zodpovězena během stanovené doby, zařadí se
                      na žádost tazatele na pořad jednání příští schůze příslušného výboru.
                        Článek 129 se použije obdobně.

                  4.   Nemůže-li
                        adresát otázku zodpovědět ve lhůtě tří týdnů (prioritní otázky) nebo šesti týdnů (neprioritní otázky) od jejího zaslání adresátovi, může
                      být na žádost
                        jejího autora zařazena
                      na pořad jednání příští schůze příslušného výboru.

                        Předseda parlamentního výboru má podle čl. 206 odst. 1 pravomoc svolat schůzi tohoto výboru a zároveň rozhoduje o návrhu pořadu jednání této schůze s cílem umožnit řádnou organizaci prací. Touto výsadou není dotčena povinnost stanovená v čl. 130 odst. 4 zařadit otázku k písemnému zodpovězení na žádost tazatele na pořad jednání příští schůze příslušného výboru. Nicméně je na volném uvážení předsedy, aby při zohlednění politických priorit navrhl plán práce schůze a způsoby postupu (například postup bez rozpravy, případně přijetí rozhodnutí ohledně následného postupu, nebo případně doporučení odložit bod na některou z příštích schůzí).

                  5.
                        Otázky vyžadující okamžitou odpověď, nikoli však podrobný průzkum (prioritní otázky), jsou zodpovídány do tří týdnů od jejich předání adresátům.
                      Každý poslanec může vznést jednu prioritní otázku měsíčně.

                  5.   Každý poslanec může vznést jednu prioritní otázku měsíčně.

                        Ostatní otázky (neprioritní otázky) jsou zodpovídány do šesti týdnů od jejich předání adresátům.

                  6.   Otázky a odpovědi se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

                  6.   Otázky a odpovědi
                        včetně jejich případných příloh
                      se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 295

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 130 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 130a

                        Méně závažné interpelace k písemnému zodpovězení

                  1.
                        V případě méně závažných interpelací, které spočívají v otázkách k písemnému zodpovězení, mohou být Rada, Komise nebo místopředseda Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku požádáni politickou skupinou nebo poslanci, kteří tvoří nejméně pět procent všech poslanců Parlamentu, aby podali informace ke konkrétně vymezeným tématům.

                        Otázky jsou předkládány předsedovi, který v případě, že jsou tyto otázky obecně v souladu s jednacím řádem a splňují kritéria stanovená v příloze tohoto jednacího řádu

                      (1a)

                        , požádá adresáta, aby odpověděl ve lhůtě dvou týdnů. Předseda může tuto lhůtu po konzultaci s tazateli prodloužit.

                  2.
                        Otázky a odpovědi se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 296

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 130 b (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 130b

                        Závažné interpelace k písemnému zodpovězení s rozpravou

                  1.
                        V případě závažných interpelací, které spočívají v otázkách k písemnému zodpovězení s rozpravou, mohou být tyto otázky předloženy Radě, Komisi nebo místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku výborem, politickou skupinou nebo poslanci, kteří tvoří nejméně pět procent všech poslanců Parlamentu. Otázky mohou obsahovat stručné vysvětlující prohlášení.

                        Otázky jsou předkládány písemně předsedovi, který v případě, že jsou tyto otázky obecně v souladu s jednacím řádem a splňují kritéria stanovená v příloze tohoto jednacího řádu

                      (1a)

                        , o otázce bezodkladně informuje adresáta a požádá jej, aby uvedl, zda a do kdy na ni odpoví.

                  2.
                        Po obdržení písemné odpovědi je závažná interpelace zařazena do návrhu pořadu jednání Parlamentu v souladu s postupem stanoveným v článku 149. Rozprava se uskuteční, pokud o to požádá výbor, politická skupina nebo poslanci, kteří tvoří nejméně pět procent všech poslanců Parlamentu.

                  3.
                        Odmítne-li adresát na otázku odpovědět nebo neodpoví-li do tří týdnů, je otázka zařazena do návrhu pořadu jednání. Rozprava se uskuteční, pokud o to požádá výbor, politická skupina nebo poslanci, kteří tvoří nejméně pět procent všech poslanců Parlamentu. Před rozpravou může být jednomu tazateli umožněno uvést dodatečné důvody pro předložení otázky.

                  4.
                        Otázku může přednést jeden z tazatelů. Odpoví na ni jeden člen příslušného orgánu.

                        Ustanovení čl. 123 odst. 2 až 5 týkající se předkládání návrhů usnesení a hlasování o nich se použijí obdobně.

                  5.
                        Otázky a odpovědi se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 155

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 131

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 131

                  Článek 131

                  Otázky Evropské centrální bance k písemnému zodpovězení

                  Otázky Evropské centrální bance k písemnému zodpovězení

                  1.   Kterýkoli poslanec může položit Evropské centrální bance nejvýše šest otázek k písemnému zodpovězení měsíčně v souladu s kritérii uvedenými v příloze jednacího řádu (19). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

                  1.   Kterýkoli poslanec může položit Evropské centrální bance nejvýše šest otázek k písemnému zodpovězení měsíčně v souladu s kritérii uvedenými v příloze jednacího řádu (19). Za obsah otázek jsou odpovědní výhradně jejich autoři.

                  2.   Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi příslušného výboru, který je oznámí Evropské centrální bance. Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda výboru. Rozhodnutí předsedy výboru se oznámí tazateli.

                  2.   Tyto otázky se předkládají písemně předsedovi příslušného výboru, který je oznámí Evropské centrální bance. Pochybnosti o přípustnosti otázky řeší předseda výboru. Rozhodnutí předsedy výboru se oznámí tazateli.

                  3.   Otázky a odpovědi se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

                  3.   Otázky a odpovědi se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu.

                  4.   Není-li otázka zodpovězena ve
                        stanovené době, je
                      na žádost
                        tazatele
                      zařazena na pořad jednání další schůze příslušného výboru za účasti prezidenta Evropské centrální banky.

                  4.   Není-li otázka zodpovězena ve
                        lhůtě šesti týdnů, může být
                      na žádost
                        jejího autora
                      zařazena na pořad jednání další schůze příslušného výboru za účasti prezidenta Evropské centrální banky.

         Pozměňovací návrh 156

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 131 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 131a

                        Otázky k písemnému zodpovězení týkající se jednotného mechanismu dohledu a jednotného mechanismu pro řešení krizí

                  1.
                        Čl. 131 odst. 1, 2 a 3 se použijí obdobně na otázky k písemnému zodpovězení týkající se jednotného mechanismu dohledu a jednotného mechanismu pro řešení krizí. Počet těchto otázek se odečte od maximálního počtu šesti otázek stanoveného v čl. 131 odst. 1.

                  2.
                        Není-li otázka zodpovězena ve lhůtě pěti týdnů, může být na žádost jejího autora zařazena na pořad jednání další schůze příslušného výboru za účasti předsedy rady či výboru adresáta.

         Pozměňovací návrh 157

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava V – kapitola 4 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  ZPRÁVY DALŠÍCH ORGÁNŮ

                  ZPRÁVY DALŠÍCH ORGÁNŮ
                        A INSTITUCÍ

         Pozměňovací návrh 158

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 132

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 132

                  Článek 132

                  Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů

                  Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů
                        či institucí

                  1.   Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů, u kterých Smlouvy stanoví konzultaci s Parlamentem nebo u kterých jiná právní ustanovení vyžadují stanovisko Parlamentu, jsou předmětem zprávy předložené plenárnímu zasedání.

                  1.   Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů
                        či institucí
                     , u kterých Smlouvy stanoví konzultaci s Parlamentem nebo u kterých jiná právní ustanovení vyžadují stanovisko Parlamentu, jsou předmětem zprávy předložené plenárnímu zasedání.

                  2.   Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů, na které se nevztahuje odstavec 1, jsou postoupeny příslušnému výboru, který může navrhnout vypracování zprávy podle článku 52.

                  2.   Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů
                        či institucí
                     , na které se nevztahuje odstavec 1, jsou postoupeny příslušnému výboru, který
                        je posoudí a
                      může
                        předložit Parlamentu krátký návrh usnesení nebo
                      navrhnout vypracování zprávy podle článku 52
                        , domnívá-li se, že by Parlament měl zaujmout postoj k důležité otázce, jíž se zprávy týkají
                     .

         Pozměňovací návrh 159

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 133

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 133

                  Článek 133

                  Návrhy usnesení

                  Návrhy usnesení

                  1.   Kterýkoli poslanec může předložit návrh usnesení ve věci spadající do oblasti činnosti Evropské unie.

                  1.   Kterýkoli poslanec může předložit návrh usnesení ve věci spadající do oblasti činnosti Evropské unie.

                  Návrh nesmí obsahovat více než 200 slov.

                  Návrh nesmí obsahovat více než 200 slov.

                        1a.

                        Obsah tohoto návrhu:

                              —

                                    nesmí obsahovat rozhodnutí o záležitostech, pro něž tento jednací řád, zejména článek 46, stanovuje jiné zvláštní postupy a pravomoci,

                              —

                                    se nesmí týkat záležitosti, která je právě projednávána v Parlamentu.

                        1b.

                        Každý poslanec může předložit nejvýše jeden návrh usnesení za měsíc.

                        1c.

                        Návrh usnesení je předán předsedovi Parlamentu, který ověří, zda jsou splněny příslušné podmínky. Pokud předseda prohlásí návrh za přípustný, oznámí jej na plenárním zasedání a postoupí jej příslušnému výboru

                  2.   Příslušný výbor
                        rozhoduje
                      o postupu.

                  2.   Příslušný výbor
                        rozhodne
                      o postupu
                        , včetně sloučení návrhu usnesení s jinými návrhy usnesení nebo zpráv, přijetí stanoviska, které může mít formu dopisu, nebo vypracování zprávy podle článku 52
                     .
                        Může rovněž rozhodnout o tom, že neučiní žádné kroky v návaznosti na návrh usnesení.

                        Výbor může spojit návrh usnesení s jinými návrhy usnesení nebo zprávami.

                        Výbor může přijmout stanovisko, které může mít formu dopisu.

                        Výbor může rozhodnout o vypracování zprávy podle článku 52.

                  3.   Autoři návrhu usnesení jsou informováni o rozhodnutích výboru a Konference předsedů.

                  3.   Autoři návrhu usnesení jsou informováni o rozhodnutích
                        předsedy,
                      výboru a Konference předsedů.

                  4.   Zpráva obsahuje text návrhu usnesení.

                  4.   Zpráva obsahuje text návrhu usnesení.

                  5.   Stanoviska ve formě dopisu určená jiným orgánům Evropské unie zasílá předseda.

                  5.   Stanoviska ve formě dopisu určená jiným orgánům Evropské unie zasílá předseda.

                  6.
                        Autor nebo autoři návrhu usnesení předloženého podle čl. 123 odst. 2, čl. 128 odst. 5 nebo čl. 135 odst. 2 mají právo vzít návrh zpět před konečným hlasováním.

                  7.   Návrh usnesení předložený podle odstavce 1 může jeho autor, autoři nebo první signatář vzít zpět dříve, než příslušný výbor rozhodne podle odstavce 2 o vypracování zprávy.

                  7.   Návrh usnesení předložený podle odstavce 1 může jeho autor, autoři nebo první signatář vzít zpět dříve, než příslušný výbor rozhodne podle odstavce 2 o vypracování zprávy.

                  Jakmile však již návrh převzal výbor, pouze výbor je oprávněn vzít jej zpět před zahájením konečného hlasování.

                  Jakmile však již návrh převzal výbor, pouze výbor je oprávněn vzít jej zpět před zahájením konečného hlasování.

                  8.
                        Návrh usnesení, který byl vzat zpět, může převzít a ihned předložit skupina, výbor nebo stejný počet poslanců, kteří jsou oprávněni jej předložit.

                        Výbory mají povinnost zajistit, aby návrhy usnesení předložené podle tohoto článku, které splňují stanovené požadavky, byly dále projednány a řádně uvedeny v následných dokumentech.

         Pozměňovací návrh 160

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 134

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 134

                        vypouští se

                        Doporučení Radě

                  1.
                        Politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může podat návrh doporučení Radě týkající se věcí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii nebo v případě, že s Parlamentem nebyla konzultována mezinárodní dohoda, na kterou se vztahují články 108 nebo 109.

                  2.
                        Takové návrhy jsou postoupeny výboru příslušnému pro jejich projednání.

                        V případě potřeby výbor postoupí věc Parlamentu v souladu s postupy stanovenými v tomto jednacím řádu.

                  3.
                        Pokud příslušný výbor vypracovává zprávu, předloží Parlamentu návrh doporučení Radě spolu se stručným vysvětlujícím prohlášením a v případě potřeby se stanovisky výborů, s nimiž byl návrh konzultován.

                        Při uplatnění tohoto odstavce není nutné předchozí svolení Konference předsedů.

                  4.
                        Použijí se ustanovení článku 113.

         Pozměňovací návrh 161

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 135

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 135

                  Článek 135

                  Rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu

                  Rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu

                  1.   Výbor, meziparlamentní delegace, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může písemně požádat předsedu o konání rozpravy v naléhavém případě porušování lidských práv, demokracie a právního státu
                        (čl. 149 odst. 3).

                  1.   Výbor, meziparlamentní delegace, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může písemně požádat předsedu o konání rozpravy v naléhavém případě porušování lidských práv, demokracie a právního státu.

                  2.   Konference předsedů sestaví seznam témat, která mají být zařazena do konečného návrhu pořadu jednání příští rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu, na základě žádostí uvedených v odstavci 1 a v souladu s ustanoveními přílohy IV. Celkem nesmějí být na pořad jednání zařazena více než tři témata včetně podkapitol.

                  2.   Konference předsedů sestaví seznam témat, která mají být zařazena do konečného návrhu pořadu jednání příští rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu, na základě žádostí uvedených v odstavci 1 a v souladu s ustanoveními přílohy IV. Celkem nesmějí být na pořad jednání zařazena více než tři témata včetně podkapitol.

                  V souladu s článkem 152 může Parlament upustit od projednávání tématu, které má být předmětem rozpravy, a nahradit jej v rozpravě tématem, které původně nebylo na pořadu. Návrhy usnesení o vybraných tématech
                        se předkládají
                      do večera dne, kdy se přijímá pořad jednání. Předseda stanoví přesnou lhůtu pro předkládání takových návrhů usnesení.

                  V souladu s článkem 152 může Parlament upustit od projednávání tématu, které má být předmětem rozpravy, a nahradit jej v rozpravě tématem, které původně nebylo na pořadu. Návrhy usnesení o vybraných tématech
                        může předložit výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců
                      do večera dne, kdy se přijímá pořad jednání. Předseda stanoví přesnou lhůtu pro předkládání takových návrhů usnesení.

                  3.   Celková řečnická doba pro politické skupiny a nezařazené poslance se stanoví v souladu s postupem stanoveným v čl. 162 odst. 4 a 5, v rámci nejdelší možné doby pro rozpravu, tj. 60 minut pro dílčí zasedání.

                  3.   Celková řečnická doba pro politické skupiny a nezařazené poslance se stanoví v souladu s postupem stanoveným v čl. 162 odst. 4 a 5, v rámci nejdelší možné doby pro rozpravu, tj. 60 minut pro dílčí zasedání.

                  Jakákoli doba zbývající po započítání času na přednesení návrhu usnesení
                        , hlasování o něm
                      a řečnické doby přidělené pro případné příspěvky Komise a Rady se rozdělí mezi politické skupiny a nezařazené poslance.

                  Jakákoli doba zbývající po započítání času na přednesení návrhu usnesení a řečnické doby přidělené pro případné příspěvky Komise a Rady se rozdělí mezi politické skupiny a nezařazené poslance.

                  4.   Na konci rozpravy se přikročí okamžitě k hlasování. Článek 183 se nepoužije.

                  4.   Na konci rozpravy se přikročí okamžitě k hlasování. Článek 183
                        týkající
                      se
                        vysvětlení hlasování se
                      nepoužije.

                  Hlasování podle tohoto článku mohou být konána kolektivně na odpovědnost předsedy a Konference předsedů.

                  Hlasování podle tohoto článku mohou být konána kolektivně na odpovědnost předsedy a Konference předsedů.

                  5.   Jsou-li předloženy dva nebo více návrhů usnesení o tomtéž tématu, použije se postup stanovený v čl. 123 odst. 4.

                  5.   Jsou-li předloženy dva nebo více návrhů usnesení o tomtéž tématu, použije se postup stanovený v čl. 123 odst. 4
                        a 4a
                     .

                  6.   Předseda a předsedové politických skupin mohou rozhodnout o tom, že o návrhu usnesení se bude hlasovat bez rozpravy. Takové rozhodnutí vyžaduje jednomyslný souhlas všech předsedů politických skupin.

                  6.   Předseda a předsedové politických skupin mohou rozhodnout o tom, že o návrhu usnesení se bude hlasovat bez rozpravy. Takové rozhodnutí vyžaduje jednomyslný souhlas všech předsedů politických skupin.

                  Články 187
                        , 188 a 190
                      se nevztahují na návrhy usnesení zařazené na pořad jednání k rozpravě o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu.

                  Články 187
                        a 188
                      se nevztahují na návrhy usnesení zařazené na pořad jednání k rozpravě o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu.

                  Návrhy usnesení mohou být předloženy k rozpravě o porušování lidských práv, demokracie a právního státu až poté, co byl přijat seznam témat k projednání. Návrhy usnesení, které nelze projednat v rámci doby vymezené pro rozpravu, se neberou v potaz. Totéž platí pro návrhy usnesení, u nichž se na základě žádosti podle čl. 168 odst. 3 zjistí, že není dosaženo usnášeníschopnosti.
                        Poslanci
                      mají právo předložit takové návrhy znovu buď k projednání ve výboru podle článku 133, nebo k rozpravě o porušování lidských práv, demokracie a právního státu na příštím dílčím zasedání.

                  Návrhy usnesení mohou být předloženy k rozpravě o porušování lidských práv, demokracie a právního státu až poté, co byl přijat seznam témat k projednání. Návrhy usnesení, které nelze projednat v rámci doby vymezené pro rozpravu, se neberou v potaz. Totéž platí pro návrhy usnesení, u nichž se na základě žádosti podle čl. 168 odst. 3 zjistí, že není dosaženo usnášeníschopnosti.
                        Autoři
                      mají právo předložit takové návrhy znovu buď k projednání ve výboru podle článku 133, nebo k rozpravě o porušování lidských práv, demokracie a právního státu na příštím dílčím zasedání.

                  Žádné téma nemůže být zařazeno na pořad jednání k rozpravě o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu, je-li již zařazeno na pořad jednání dílčího zasedání.

                  Žádné téma nemůže být zařazeno na pořad jednání k rozpravě o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu, je-li již zařazeno na pořad jednání dílčího zasedání.

                  Jednací řád neobsahuje žádné ustanovení, které by umožňovalo společnou rozpravu k návrhu usnesení předloženému podle odst. 2 druhého pododstavce a ke zprávě výboru o téže věci.

                  Jednací řád neobsahuje žádné ustanovení, které by umožňovalo společnou rozpravu k návrhu usnesení předloženému podle odst. 2 druhého pododstavce a ke zprávě výboru o téže věci.

                  * * *

                  Je-li požadováno zjištění usnášeníschopnosti podle čl. 168 odst. 3, vztahuje se tato žádost pouze na návrh usnesení, o němž se má hlasovat, a nikoli na návrhy, které následují.

                  Je-li požadováno zjištění usnášeníschopnosti podle čl. 168 odst. 3, vztahuje se tato žádost pouze na návrh usnesení, o němž se má hlasovat, a nikoli na návrhy, které následují.

         Pozměňovací návrh 162

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 136

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 136

                        vypouští se

                        Písemná prohlášení

                  1.
                        Písemné prohlášení nejvýše o 200 slovech, které se týká výlučně věci v působnosti Evropské unie, může předložit nejméně deset poslanců alespoň ze tří politických skupin. Obsah tohoto prohlášení nesmí přesáhnout formu prohlášení. Zejména nesmí vyzývat k žádnému legislativnímu opatření, obsahovat rozhodnutí o záležitostech, pro něž jsou v tomto jednacím řádu stanoveny zvláštní postupy a pravomoci, nebo se zabývat otázkou, která se v Parlamentu právě projednává.

                  2.
                        Povolení k dalšímu postupu v určité věci podléhá odůvodněnému rozhodnutí předsedy podle odstavce 1. Písemná prohlášení se zveřejňují ve všech úředních jazycích na internetových stránkách Parlamentu a elektronicky se rozešlou všem poslancům. Tato prohlášení se ukládají spolu se jmény signatářů v elektronickém rejstříku. Tento rejstřík je veřejný a je přístupný na internetových stránkách Parlamentu. Tištěné kopie písemných prohlášení s podpisy se ukládají také u předsedy.

                  3.
                        Každý poslanec může k prohlášení v elektronickém rejstříku připojit svůj podpis. Podpis lze kdykoli před uplynutím tří měsíců od uložení prohlášení v rejstříku vzít zpět. V tomto případě nesmí příslušný poslanec svůj podpis k prohlášení opětovně připojit.

                  4.
                        Pokud do konce tříměsíční lhůty od uložení do rejstříku prohlášení podepíše většina všech poslanců Parlamentu, oznámí předseda tuto skutečnost Parlamentu. Prohlášení je zveřejněno v zápisu z jednání se jmény signatářů, aniž by bylo pro Parlament závazné.

                  5.
                        Postup je ukončen, když je prohlášení spolu se jmény signatářů zasláno na konci dílčího zasedání adresátům.

                  6.
                        Pokud orgány, jimž je přijaté prohlášení určeno, Parlament do tří měsíců od jeho obdržení neinformují o plánovaných návazných krocích, je daná záležitost na žádost autorů prohlášení zařazena na pořad jednání další schůze příslušného výboru.

                  7.
                        Písemné prohlášení, které zůstalo v rejstříku po dobu delší než tři měsíce a nebylo podepsáno nejméně polovinou všech poslanců Parlamentu, se nebere v potaz, přičemž neexistuje možnost prodloužení této tříměsíční lhůty.

         Pozměňovací návrh 163

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava V – kapitola 5 a (nová)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 5A

                        KONZULTACE S OSTATNÍMI ORGÁNY A INSTITUCEMI

                        (Vkládá se za článek 136).

         Pozměňovací návrh 164

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 137

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 137

                  Článek 137

                  Konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem

                  Konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem

                  1.   Pokud Smlouva o fungování Evropské unie stanoví konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem, zahájí předseda postup konzultace a informuje o tom Parlament.

                  1.   Pokud Smlouva o fungování Evropské unie stanoví konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem, zahájí předseda postup konzultace a informuje o tom Parlament.

                  2.   Kterýkoli z výborů může požádat o konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem v otázkách obecné i specifické povahy.

                  2.   Kterýkoli z výborů může požádat o konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem v otázkách obecné i specifické povahy.

                  Výbor stanoví lhůtu, v níž má Evropský hospodářský a sociální výbor zaujmout své stanovisko.

                  Výbor stanoví lhůtu, v níž má Evropský hospodářský a sociální výbor zaujmout své stanovisko.

                  Žádost o konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem
                        schvaluje Parlament bez rozpravy
                     .

                  Žádost o konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem
                        bude Parlamentu oznámena na příštím dílčím zasedání a považuje se za přijatou, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců nepožádá do 24 hodin od tohoto oznámení o to, aby o ní bylo hlasováno
                     .

                  3.   Stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru jsou postoupena příslušnému výboru.

                  3.   Stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru jsou postoupena příslušnému výboru.

         Pozměňovací návrh 165

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 138

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 138

                  Článek 138

                  Konzultace s Výborem regionů

                  Konzultace s Výborem regionů

                  1.   Pokud Smlouva o fungování Evropské unie stanoví konzultaci s Výborem regionů, zahájí předseda postup konzultace a informuje o tom Parlament.

                  1.   Pokud Smlouva o fungování Evropské unie stanoví konzultaci s Výborem regionů, zahájí předseda postup konzultace a informuje o tom Parlament.

                  2.   Kterýkoli z výborů může požádat o konzultaci s Výborem regionů v otázkách obecné i specifické povahy.

                  2.   Kterýkoli z výborů může požádat o konzultaci s Výborem regionů v otázkách obecné i specifické povahy.

                  Výbor stanoví lhůtu, v níž má Výbor regionů zaujmout své stanovisko.

                  Výbor stanoví lhůtu, v níž má Výbor regionů zaujmout své stanovisko.

                  Žádost o konzultaci s Výborem regionů
                        schvaluje Parlament bez rozpravy
                     .

                  Žádost o konzultaci s Výborem regionů
                        bude Parlamentu oznámena na příštím dílčím zasedání a považuje se za přijatou, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců nepožádá do 24 hodin od tohoto oznámení o to, aby o ní bylo hlasováno
                     .

                  3.   Stanoviska Výboru regionů jsou postoupena příslušnému výboru.

                  3.   Stanoviska Výboru regionů jsou postoupena příslušnému výboru.

         Pozměňovací návrh 166

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 140

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 140

                  Článek 140

                  Interinstitucionální dohody

                  Interinstitucionální dohody

                  1.   Parlament může uzavírat dohody s jinými orgány v souvislosti s uplatňováním Smluv nebo se záměrem zlepšit nebo vyjasnit postupy.

                  1.   Parlament může uzavírat dohody s jinými orgány v souvislosti s uplatňováním Smluv nebo se záměrem zlepšit nebo vyjasnit postupy.

                  Takové dohody mohou mít formu společných prohlášení, výměny dopisů nebo kodexů chování či jiných vhodných nástrojů. Předseda je podepíše po posouzení ve výboru příslušném pro ústavní otázky a po schválení Parlamentem.
                        Mohou být pro informaci přílohou jednacího řádu.

                  Takové dohody mohou mít formu společných prohlášení, výměny dopisů nebo kodexů chování či jiných vhodných nástrojů. Předseda je podepíše po posouzení ve výboru příslušném pro ústavní otázky a po schválení Parlamentem.

                  2.   Pokud tyto dohody vedou k úpravám stávajících práv a povinností podle jednacího řádu nebo stanoví nová práva a povinnosti poslanců nebo orgánů Parlamentu či jinak mění nebo vykládají jednací řád, je věc před podpisem dohody postoupena výboru příslušnému pro posuzování v souladu s čl. 226 odst. 2 až 6.

                  2.   Pokud tyto dohody vedou k úpravám stávajících práv a povinností podle jednacího řádu nebo stanoví nová práva a povinnosti poslanců nebo orgánů Parlamentu či jinak mění nebo vykládají jednací řád, je věc před podpisem dohody postoupena výboru příslušnému pro posuzování v souladu s čl. 226 odst. 2 až 6.

         Pozměňovací návrh 167

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 141

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 141

                  Článek 141

                  Řízení před Soudním dvorem Evropské unie

                  Řízení před Soudním dvorem Evropské unie

                  1.   Ve lhůtách stanovených ve Smlouvách a ve statutu Soudního dvora Evropské unie pro žalobu podanou orgány Unie a fyzickými nebo právnickými osobami zkoumá Parlament právní předpisy Unie a
                        prováděcí předpisy
                      s cílem zajistit, aby byla plně dodržována ustanovení Smluv, zejména ustanovení týkající se práv Parlamentu.

                  1.   Ve lhůtách stanovených ve Smlouvách a ve statutu Soudního dvora Evropské unie pro žalobu podanou orgány Unie a fyzickými nebo právnickými osobami zkoumá Parlament právní předpisy Unie a
                        jejich uplatňování
                      s cílem zajistit, aby byla plně dodržována ustanovení Smluv, zejména ustanovení týkající se práv Parlamentu.

                  2.   Pokud se příslušný
                        výbor
                      domnívá, že došlo k porušení práva Unie, informuje o tom Parlament, v případě nutnosti ústně.

                  2.   Pokud se
                        výbor
                      příslušný
                        pro právní záležitosti
                      domnívá, že došlo k porušení práva Unie, informuje o tom Parlament,
                        a to
                      v případě nutnosti ústně.
                        Ve vhodných případech může vyslechnout názor věcně příslušného výboru.

                  3.   Předseda podá na základě doporučení příslušného
                        výboru
                      jménem Parlamentu žalobu u Soudního dvora.

                  3.   Předseda podá na základě doporučení
                        výboru
                      příslušného
                        pro právní záležitosti
                      jménem Parlamentu žalobu u Soudního dvora.

                  Na začátku následujícího dílčího zasedání může předseda předložit
                        plénu
                      rozhodnutí o pokračování v řízení. Jestliže se
                        plénum
                      vysloví většinou odevzdaných hlasů proti žalobě, vezme ji předseda zpět.

                  Na začátku následujícího dílčího zasedání může předseda předložit
                        Parlamentu
                      rozhodnutí o pokračování v řízení. Jestliže se
                        Parlament
                      vysloví většinou odevzdaných hlasů proti žalobě, vezme ji předseda zpět.

                  Jestliže předseda podá žalobu v rozporu s doporučením příslušného výboru, předloží
                        plénu
                      na začátku následujícího dílčího zasedání rozhodnutí o pokračování v řízení.

                  Jestliže předseda podá žalobu v rozporu s doporučením příslušného výboru, předloží
                        Parlamentu
                      na začátku následujícího dílčího zasedání rozhodnutí o pokračování v řízení.

                  4.   Předseda předloží připomínky nebo vystoupí jménem Parlamentu při soudních řízeních po konzultaci s příslušným
                        výborem
                     .

                  4.   Předseda předloží připomínky nebo vystoupí jménem Parlamentu při soudních řízeních po konzultaci s
                        výborem
                      příslušným
                        pro právní záležitosti
                     .

                  Má-li předseda v úmyslu odchýlit se od doporučení příslušného
                        výboru
                     , informuje výbor o této skutečnosti a postoupí záležitost Konferenci předsedů s uvedením důvodů svého rozhodnutí.

                  Má-li předseda v úmyslu odchýlit se od doporučení
                        výboru
                      příslušného
                        pro právní záležitosti
                     , informuje výbor o této skutečnosti a postoupí záležitost Konferenci předsedů s uvedením důvodů svého rozhodnutí.

                  Domnívá-li se Konference předsedů, že by Parlament výjimečně neměl předložit připomínky nebo vystoupit před Soudním dvorem Evropské unie v případě zpochybnění platnosti aktu přijatého Parlamentem, je věc bezodkladně postoupena k projednání
                        v plénu
                     .

                  Domnívá-li se Konference předsedů, že by Parlament výjimečně neměl předložit připomínky nebo vystoupit před Soudním dvorem Evropské unie v případě zpochybnění platnosti aktu přijatého Parlamentem, je věc bezodkladně postoupena
                        Parlamentu
                      k projednání.

                        V naléhavých případech může předseda přijmout předběžná opatření v zájmu dodržení lhůt stanovených příslušným soudem. V takových případech se postup stanovený v tomto odstavci použije při první nejbližší příležitosti.

                  Jednací řád nijak příslušnému výboru nebrání v přijetí vhodných procesních opatření umožňujících, aby výbor v naléhavých případech předložil své doporučení včas.

                  Jednací řád nijak příslušnému výboru nebrání v přijetí vhodných procesních opatření umožňujících, aby výbor v naléhavých případech předložil své doporučení včas.

                        Čl. 108 odst. 6 jednacího řádu stanoví zvláštní postup pro rozhodování Parlamentu týkající se výkonu práva požádat Soudní dvůr na základě čl. 218 odst. 11 Smlouvy o fungování Evropské unie o stanovisko, zda je mezinárodní dohoda v souladu se Smlouvami. Toto ustanovení představuje „lex specialis“, které má přednost před obecným pravidlem stanoveným v článku 141 jednacího řádu.

                  Jedná-li se o výkon práv Parlamentu vůči Soudnímu dvoru Evropské unie a nespadá-li dotyčný akt do působnosti článku 141 jednacího řádu, použije se obdobně postup stanovený v tomto článku.

                  Jedná-li se o výkon práv Parlamentu vůči Soudnímu dvoru Evropské unie a nespadá-li dotyčný akt do působnosti článku 141 jednacího řádu, použije se obdobně postup stanovený v tomto článku.

                        4a.

                        V naléhavých případech, pokud možno po konzultaci s předsedou a zpravodajem výboru příslušného pro právní záležitosti, může předseda Parlamentu přijmout předběžná opatření v zájmu dodržení příslušných lhůt. V takových případech se při nejbližší příležitosti případně použije postup stanovený v odstavcích 3 nebo 4.

                        4b.

                        Výbor příslušný pro právní záležitosti stanoví zásady pro uplatňování tohoto článku.

         Pozměňovací návrh 168

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 143

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 143

                  Článek 143

                  Konference výborů pro
                        evropské
                      záležitosti (COSAC)

                  Konference
                        parlamentních
                      výborů pro záležitosti
                        Unie
                      (COSAC)

                  1.   Na návrh předsedy jmenuje Konference předsedů členy parlamentní delegace v COSAC a může jim udělit mandát. V čele delegace je místopředseda Evropského parlamentu odpovědný za udržování vztahů s vnitrostátními parlamenty a předseda výboru příslušného pro
                        institucionální
                      záležitosti.

                  1.   Na návrh předsedy jmenuje Konference předsedů členy parlamentní delegace v COSAC a může jim udělit mandát. V čele delegace je místopředseda Evropského parlamentu odpovědný za udržování vztahů s vnitrostátními parlamenty a předseda výboru příslušného pro
                        ústavní
                      záležitosti.

                  2.   Ostatní členové delegace jsou vybíráni s ohledem na věci, které se mají projednávat na zasedání COSAC, a jsou mezi nimi pokud možno zástupci výborů příslušných
                        v těchto záležitostech. Po každém zasedání předkládá delegace zprávu.

                  2.   Ostatní členové delegace jsou vybíráni s ohledem na věci, které se mají projednávat na zasedání COSAC, a jsou mezi nimi pokud možno zástupci výborů příslušných
                        pro tyto záležitosti.

                  3.   Přihlíží se přitom k celkové politické rovnováze v Parlamentu.

                  3.   Přihlíží se přitom k celkové politické rovnováze v Parlamentu.

                        3a.

                        Po každém zasedání COSAC předloží delegace zprávu Konferenci předsedů.

         Pozměňovací návrh 169

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 146

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 146

                  Článek 146

                  Svolávání Parlamentu

                  Svolávání Parlamentu

                  1.   Parlament
                        zasedá
                      každý rok, aniž by
                        bylo nutné jej svolávat
                     , druhé úterý v březnu
                        a
                      sám si určuje délku přerušení zasedání.

                  1.
                        V souladu s čl. 229 prvním pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie se
                      Parlament
                        schází
                      každý rok, aniž by
                        musel být svolán
                     , druhé úterý v
                        měsíci
                      březnu. Sám si určuje délku přerušení zasedání.

                  2.   Kromě toho Parlament zasedá, aniž by bylo nutné jej svolávat, první úterý po uplynutí jednoho měsíce od skončení období uvedeného v čl. 10 odst. 1 aktu ze dne 20. září 1976.

                  2.   Kromě toho Parlament zasedá, aniž by bylo nutné jej svolávat, první úterý po uplynutí jednoho měsíce od skončení období uvedeného v čl. 10 odst. 1 aktu ze dne 20. září 1976.

                  3.   Konference předsedů může s uvedením důvodů změnit délku přerušení stanovenou podle odstavce 1, a to nejpozději dva týdny přede dnem již stanoveným Parlamentem pro obnovení zasedání; den obnovení nesmí být odložen o více než dva týdny.

                  3.   Konference předsedů může s uvedením důvodů změnit délku přerušení stanovenou podle odstavce 1, a to nejpozději dva týdny přede dnem již stanoveným Parlamentem pro obnovení zasedání; den obnovení nesmí být odložen o více než dva týdny.

                  4.   Na žádost většiny všech poslanců nebo na žádost Komise či Rady předseda mimořádně svolá Parlament po předchozí konzultaci s Konferencí předsedů.

                  4.   Na žádost většiny všech poslanců nebo na žádost Komise či Rady předseda mimořádně svolá Parlament po předchozí konzultaci s Konferencí předsedů.

                  V naléhavých případech může předseda mimořádně svolat Parlament se souhlasem Konference předsedů.

                  V naléhavých případech může předseda mimořádně svolat Parlament se souhlasem Konference předsedů.

         Pozměňovací návrh 170

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 148

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 148

                  Článek 148

                  Účast poslanců na zasedáních

                  Účast poslanců na zasedáních

                  1.   Při každém zasedání je poslancům k dispozici prezenční listina, do níž zaznamenávají podpisem svou účast.

                  1.   Při každém zasedání je poslancům k dispozici prezenční listina, do níž zaznamenávají podpisem svou účast.

                  2.   Jména poslanců přítomných podle prezenční
                        listiny
                      jsou uvedena v zápisu z jednání z každého zasedání s označením „přítomen/přítomna“. Jména poslanců omluvených předsedou jsou uvedena v zápisu z jednání z každého zasedání s označením „
                        omluven/a
                     “.

                  2.   Jména poslanců přítomných podle
                        záznamu na
                      prezenční
                        listině
                      jsou uvedena v zápisu z jednání z každého zasedání s označením „přítomen/přítomna“. Jména poslanců omluvených předsedou jsou uvedena v zápisu z jednání z každého zasedání s označením „
                        omluven/omluvena
                     “.

         Pozměňovací návrh 171

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 149

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 149

                  Článek 149

                  Návrh pořadu jednání

                  Návrh pořadu jednání

                  1.   Před každým dílčím zasedáním sestaví Konference předsedů návrh pořadu jednání na základě doporučení Konference předsedů výborů
                        a s ohledem na schválený pracovní program Komise uvedený v článku 37
                     .

                  1.   Před každým dílčím zasedáním sestaví Konference předsedů návrh pořadu jednání na základě doporučení Konference předsedů výborů.

                  Na pozvání předsedy Parlamentu se mohou Komise a Rada zúčastnit jednání Konference předsedů o návrhu pořadu jednání.

                  Na pozvání předsedy Parlamentu se mohou Komise a Rada zúčastnit jednání Konference předsedů o návrhu pořadu jednání.

                  2.   V pořadu jednání může být u některých bodů, které se mají projednávat, stanovena doba hlasování.

                  2.   V pořadu jednání může být u některých bodů, které se mají projednávat, stanovena doba hlasování.

                  3.
                        Jeden nebo dva časové úseky, celkem nejvýše 60 minut, mohou být v návrhu pořadu jednání vyhrazeny na rozpravu o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu podle článku 135.

                  4.   Konečný návrh pořadu jednání musí být
                        rozdán
                      poslancům nejpozději tři hodiny před zahájením dílčího zasedání.

                  4.   Konečný návrh pořadu jednání musí být
                        dán
                      poslancům
                        k dispozici
                      nejpozději tři hodiny před zahájením dílčího zasedání.

         Pozměňovací návrh 172

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 150

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 150

                  Článek 150

                  Postup v plénu bez pozměňovacích návrhů a rozpravy

                  Postup v plénu bez pozměňovacích návrhů a rozpravy

                  1.
                        Návrh legislativníh aktu (první čtení) a návrh nelegislativního usnesení přijatý
                      ve výboru tak, že proti
                        němu
                      hlasovala méně než jedna desetina
                        poslanců
                      výboru, je
                        zařazen
                      do návrhu pořadu jednání Parlamentu pro hlasování bez pozměňovacích návrhů.

                  1.
                        Pokud byla zpráva
                      ve výboru
                        přijata
                      tak, že proti hlasovala méně než jedna desetina
                        členů
                      výboru, je
                        zpráva zařazena
                      do návrhu pořadu jednání Parlamentu pro hlasování bez pozměňovacích návrhů.

                  Tento bod pořadu jednání je předmětem jediného hlasování, pokud před sestavením konečného návrhu pořadu jednání politické skupiny nebo jednotliví poslanci, kteří tvoří dohromady jednu desetinu poslanců Parlamentu, písemně nepožádají, aby bylo k tomuto bodu možno předkládat pozměňovací návrhy. V takovém případě stanoví předseda lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů.

                  Tento bod pořadu jednání je předmětem jediného hlasování, pokud před sestavením konečného návrhu pořadu jednání politické skupiny nebo jednotliví poslanci, kteří tvoří dohromady jednu desetinu poslanců Parlamentu, písemně nepožádají, aby bylo k tomuto bodu možno předkládat pozměňovací návrhy. V takovém případě stanoví předseda lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů.

                  2.   O bodech zařazených do konečného návrhu pořadu jednání pro hlasování bez pozměňovacích návrhů se rovněž nevede rozprava, pokud Parlament při přijímání pořadu jednání na začátku dílčího zasedání nerozhodne jinak, a to na návrh Konference předsedů nebo na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.

                  2.   O bodech zařazených do konečného návrhu pořadu jednání pro hlasování bez pozměňovacích návrhů se rovněž nevede rozprava, pokud Parlament při přijímání pořadu jednání na začátku dílčího zasedání nerozhodne jinak, a to na návrh Konference předsedů nebo na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců.

                  3.   Při sestavování konečného návrhu pořadu jednání dílčího zasedání může Konference předsedů navrhnout zařazení dalších bodů pro hlasování bez pozměňovacích návrhů nebo bez rozpravy. Při přijímání pořadu jednání nesmí Parlament takový návrh přijmout, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců podá písemnou námitku nejpozději jednu hodinu před zahájením dílčího zasedání.

                  3.   Při sestavování konečného návrhu pořadu jednání dílčího zasedání může Konference předsedů navrhnout zařazení dalších bodů pro hlasování bez pozměňovacích návrhů nebo bez rozpravy. Při přijímání pořadu jednání nesmí Parlament takový návrh přijmout, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců podá písemnou námitku nejpozději jednu hodinu před zahájením dílčího zasedání.

                  4.   Pokud se k bodu nevede rozprava, může zpravodaj nebo předseda příslušného výboru bezprostředně před hlasováním učinit prohlášení v délce nejvýše dvou minut.

                  4.   Pokud se k bodu nevede rozprava, může zpravodaj nebo předseda příslušného výboru bezprostředně před hlasováním učinit prohlášení v délce nejvýše dvou minut.

         Pozměňovací návrh 173

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 152

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        152

                  Článek
                        149a

                  Přijímání a změny pořadu jednání

                  Přijímání a změny pořadu jednání

                  1.   Na začátku každého dílčího zasedání přijme Parlament
                        rozhodnutí o konečném
                      návrhu pořadu jednání
                        . Změny
                      může navrhnout výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců. Každý takový návrh musí předseda obdržet nejpozději jednu hodinu před zahájením dílčího zasedání. Předseda může dát slovo navrhovateli
                        , jednomu řečníkovi ve prospěch návrhu
                      a jednomu řečníkovi proti návrhu. Řečnická doba je nejvýše jedna minuta.

                  1.   Na začátku každého dílčího zasedání přijme Parlament
                        pořad jednání. Změny konečného
                      návrhu pořadu jednání může navrhnout výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců. Každý takový návrh musí předseda obdržet nejpozději jednu hodinu před zahájením dílčího zasedání. Předseda může dát slovo navrhovateli a jednomu řečníkovi proti návrhu. Řečnická doba je nejvýše jedna minuta.

                  2.   Jakmile je pořad jednání přijat, nelze jej měnit, s výjimkou případů podle článků 154 nebo 187 až 191 nebo na návrh předsedy.

                  2.   Jakmile je pořad jednání přijat, nelze jej měnit, s výjimkou případů podle článků 154 nebo 187 až 191 nebo na návrh předsedy.

                  Je-li procesní návrh na změnu pořadu zamítnut, nemůže být během téhož dílčího zasedání znovu předložen.

                  Je-li procesní návrh na změnu pořadu zamítnut, nemůže být během téhož dílčího zasedání znovu předložen.

                  3.   Před ukončením zasedání oznámí předseda datum, čas a pořad jednání příštího zasedání.

                  3.   Před ukončením zasedání oznámí předseda datum, čas a pořad jednání příštího zasedání.

                     Tento článek se přesouvá bezprostředně za článek 149, neboť se týká návrhu pořadu jednání.

         Pozměňovací návrh 174

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 153 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 153a

                        Tematická rozprava na žádost politické skupiny

                  1.
                        Na každém dílčím zasedání jsou v návrhu pořadu jednání vyhrazeny jeden nebo dva časové úseky, z nichž každý trvá nejméně 60 minut, na rozpravu o tématech s klíčovým významem pro politiku Evropské unie.

                  2.
                        Každá politická skupina má právo navrhnout aktuální téma dle svého výběru na nejméně jednu takovou rozpravu ročně. Konference předsedů zajistí, aby byl výkon tohoto práva v průběhu jakéhokoli období jednoho roku spravedlivě rozdělen mezi politické skupiny.

                  3.
                        Politické skupiny sdělí zvolené aktuální téma písemně předsedovi před vypracováním konečného návrhu pořadu jednání Konferencí předsedů. Musí být plně dodržen čl. 38 odst. 1 týkající se práv, svobod a zásad uznaných článkem 6 Smlouvy o Evropské unii a hodnot zakotvených v článku 2 uvedené Smlouvy.

                  4.
                        Konference předsedů stanoví, v kterém časovém úseku se bude rozprava konat. Může rozhodnout většinou čtyř pětin poslanců Parlamentu o zamítnutí určitého tématu navrženého skupinou.

                  5.
                        Rozpravu uvede zástupce politické skupiny, která dané aktuální téma navrhla. Po tomto úvodu je řečnická doba rozdělena v souladu s čl. 162 odst. 4 a 5.

                  6.
                        Rozprava se ukončuje bez přijetí usnesení.

         Pozměňovací návrh 175

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 154

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 154

                  Článek 154

                  Postup pro naléhavé případy

                  Postup pro naléhavé případy

                  1.   Žádost, aby rozprava o návrhu, který byl
                        s Parlamentem konzultován
                      podle čl. 47 odst. 1, byla považována za naléhavou, může podat Parlamentu předseda, výbor, politická skupina, nejméně čtyřicet poslanců, Komise nebo Rada. Tato žádost se podává písemně a musí být odůvodněna.

                  1.   Žádost, aby rozprava o návrhu, který byl
                        Parlamentu předložen
                      podle čl. 47 odst. 1, byla považována za naléhavou, může podat Parlamentu předseda, výbor, politická skupina, nejméně čtyřicet poslanců, Komise nebo Rada. Tato žádost se podává písemně a musí být odůvodněna.

                  2.   Jakmile předseda obdrží žádost o naléhavou rozpravu, oznámí to Parlamentu. O žádosti se hlasuje na začátku zasedání následujícího po zasedání, během něhož byla žádost oznámena, pokud návrh, k němuž se žádost vztahuje, byl rozeslán ve všech úředních jazycích. Je-li podáno více žádostí o naléhavou rozpravu týkajících se stejné záležitosti, vztahuje se schválení nebo zamítnutí žádosti o naléhavou rozpravu na všechny žádosti
                        týkajících
                      se téže záležitosti.

                  2.   Jakmile předseda obdrží žádost o naléhavou rozpravu, oznámí to Parlamentu. O žádosti se hlasuje na začátku zasedání následujícího po zasedání, během něhož byla žádost oznámena, pokud návrh, k němuž se žádost vztahuje, byl rozeslán ve všech úředních jazycích. Je-li podáno více žádostí o naléhavou rozpravu týkajících se stejné záležitosti, vztahuje se schválení nebo zamítnutí žádosti o naléhavou rozpravu na všechny žádosti
                        týkající
                      se téže záležitosti.

                  3.   Před hlasováním může vystoupit pouze osoba, která podává žádost, jeden řečník
                        ve prospěch žádosti a jeden
                      proti žádosti a předseda nebo zpravodaj příslušného výboru; každé vystoupení může trvat nejvíce tři minuty.

                  3.   Před hlasováním může vystoupit pouze osoba, která podává žádost, jeden řečník proti žádosti a předseda nebo zpravodaj příslušného výboru
                        , a
                      každé vystoupení může trvat nejvíce tři minuty.

                  4.   Body, které se mají projednat postupem pro naléhavé případy, mají přednost před ostatními body pořadu jednání. Předseda stanoví dobu rozpravy a hlasování.

                  4.   Body, které se mají projednat postupem pro naléhavé případy, mají přednost před ostatními body pořadu jednání. Předseda stanoví dobu rozpravy a hlasování.

                  5.
                        Naléhavá rozprava
                      se může konat bez zprávy nebo výjimečně na základě ústní zprávy příslušného výboru.

                  5.
                        Postup pro naléhavé případy
                      se může konat bez zprávy nebo výjimečně na základě ústní zprávy příslušného výboru.

                        Použije-li se postup pro naléhavé případy a probíhá-li interinstitucionální jednání, nepoužijí se články 73 a 73a. Článek 73d se použije obdobně.

         Pozměňovací návrh 176

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 156

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 156

                  Článek 156

                  Lhůty

                  Lhůty

                  S výjimkou naléhavých případů uvedených v článcích 135 a 154 nelze přistoupit k rozpravě a k hlasování o textu, pokud nebyl text
                        rozeslán
                      nejméně dvacet čtyři hodin předem.

                  S výjimkou naléhavých případů uvedených v článcích 135 a 154 nelze přistoupit k rozpravě a k hlasování o textu, pokud nebyl text
                        dán k dispozici
                      nejméně dvacet čtyři hodin předem.

         Pozměňovací návrh 177

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 157

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 157

                  Článek 157

                  Přístup do jednacího sálu

                  Přístup do jednacího sálu

                  1.   Do jednacího sálu nesmí vstoupit nikdo jiný než poslanci Parlamentu, členové Komise nebo Rady, generální tajemník Parlamentu, zaměstnanci, jejichž povinnosti vyžadují jejich přítomnost v sále, a
                        odborníci nebo úředníci Evropské unie
                     .

                  1.   Do jednacího sálu nesmí vstoupit nikdo jiný než poslanci Parlamentu, členové Komise nebo Rady, generální tajemník Parlamentu, zaměstnanci, jejichž povinnosti vyžadují jejich přítomnost v sále, a
                        osoby, které pozval předseda
                     .

                  2.   Vstup na galerie je dovolen pouze držitelům propustky řádně vydané předsedou nebo generálním tajemníkem Parlamentu.

                  2.   Vstup na galerie je dovolen pouze držitelům propustky řádně vydané předsedou nebo generálním tajemníkem Parlamentu.

                  3.   Zástupci veřejnosti, kterým byl dovolen vstup na galerie, musí během jednání v tichosti sedět. Osoba, která projeví souhlas nebo nesouhlas, bude okamžitě vykázána službou v sále.

                  3.   Zástupci veřejnosti, kterým byl dovolen vstup na galerie, musí během jednání v tichosti sedět. Osoba, která projeví souhlas nebo nesouhlas, bude okamžitě vykázána službou v sále.

         Pozměňovací návrh 178

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 158

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 158

                  Článek 158

                  Jazyky

                  Jazyky

                  1.   Všechny dokumenty Parlamentu se vyhotovují ve všech úředních jazycích.

                  1.   Všechny dokumenty Parlamentu se vyhotovují ve všech úředních jazycích.

                  2.   Každý poslanec má právo hovořit v Parlamentu úředním jazykem dle svého výběru. Projevy přednášené v jednom z úředních jazyků jsou simultánně tlumočeny do ostatních úředních jazyků a také do jakéhokoli jiného jazyka, který považuje předsednictvo za nutný.

                  2.   Každý poslanec má právo hovořit v Parlamentu úředním jazykem dle svého výběru. Projevy přednášené v jednom z úředních jazyků jsou simultánně tlumočeny do ostatních úředních jazyků a také do jakéhokoli jiného jazyka, který považuje předsednictvo za nutný.

                  3.   Při schůzích výborů nebo delegací je zajištěno tlumočení z úředních jazyků a do úředních jazyků, které používají a o něž požádají členové a náhradníci v daném výboru nebo delegaci.

                  3.   Při schůzích výborů nebo delegací je zajištěno tlumočení z úředních jazyků a do úředních jazyků, které používají a o něž požádají členové a náhradníci v daném výboru nebo delegaci.

                  4.   Při schůzích výborů nebo delegací mimo běžná pracovní místa je zajištěno tlumočení z jazyků a do jazyků poslanců, kteří potvrdili účast na dané schůzi. Tento režim může být výjimečně uplatňován méně přísně
                        , pokud s tím členové výboru nebo delegace souhlasí. Pokud nedojde k dohodě, rozhodne
                      předsednictvo.

                  4.   Při schůzích výborů nebo delegací mimo běžná pracovní místa je zajištěno tlumočení z jazyků a do jazyků poslanců, kteří potvrdili účast na dané schůzi. Tento režim může být výjimečně uplatňován méně přísně. Předsednictvo
                        přijme nezbytná ustanovení
                     .

                        Pokud se po oznámení výsledku hlasování zjistí, že mezi různými jazykovými verzemi jsou rozdíly, rozhodne předseda podle čl. 184 odst. 5 o tom, zda je oznámený výsledek platný. Pokud prohlásí výsledek za platný, rozhodne, která verze je považována za přijatou. Původní verzi však obecně nelze považovat za úřední znění, protože může dojít k situaci, kdy se všechny ostatní jazykové verze od původního znění liší.

                        4a.

                        Po oznámení výsledku hlasování rozhodne předseda o případných žádostech týkajících se údajných rozdílů mezi různými jazykovými zněními.

         Pozměňovací návrh 179

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 159

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 159

                  Článek 159

                  Přechodná ustanovení

                  Přechodná ustanovení

                  1.   V přechodném období trvajícím do konce osmého volebního období (20) jsou přípustné výjimky z článku 158 v případě, že pro některý z úředních jazyků není přes náležitá opatření dostatečný počet tlumočníků nebo překladatelů.

                  1.   V přechodném období trvajícím do konce osmého volebního období (20) jsou přípustné výjimky z článku 158 v případě, že pro některý z úředních jazyků není přes náležitá opatření dostatečný počet tlumočníků nebo překladatelů.

                  2.   Předsednictvo na návrh generálního tajemníka stanoví, kdy jsou pro jednotlivé dotčené úřední jazyky splněny předpoklady uvedené v odstavci 1, a každého půl roku přezkoumá své rozhodnutí na základě zprávy o pokroku, kterou předloží generální tajemník. Předsednictvo přijme potřebná prováděcí opatření.

                  2.   Předsednictvo na návrh generálního tajemníka
                        a s ohledem na dočasná zvláštní opatření uvedená v odstavci 3
                      stanoví, kdy jsou pro jednotlivé dotčené úřední jazyky splněny předpoklady uvedené v odstavci 1, a každého půl roku přezkoumá své rozhodnutí na základě zprávy o pokroku, kterou předloží generální tajemník. Předsednictvo přijme potřebná prováděcí opatření.

                  3.   Použijí se dočasná zvláštní opatření přijatá Radou na základě Smluv týkající se navrhování právních aktů
                        s výjimkou nařízení, které Evropský parlament a Rada přijímají společně
                     .

                  3.   Použijí se dočasná zvláštní opatření přijatá Radou na základě Smluv týkající se navrhování právních aktů.

                  4.   Na odůvodněné doporučení předsednictva může Parlament tento článek kdykoliv zrušit nebo po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 rozhodnout o prodloužení jeho platnosti.

                  4.   Na odůvodněné doporučení předsednictva může Parlament tento článek kdykoliv zrušit nebo po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 rozhodnout o prodloužení jeho platnosti.

         Pozměňovací návrh 180

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 160

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 160

                  Článek 160

                  Rozesílání dokumentů

                  Rozesílání dokumentů

                  Dokumenty, z nichž vycházejí parlamentní rozpravy a rozhodnutí,
                        se vytisknou a rozešlou
                      poslancům.
                        Seznam těchto dokumentů se zveřejňuje v zápisech ze zasedání Parlamentu.

                  Dokumenty, z nichž vycházejí parlamentní rozpravy a rozhodnutí,
                        jsou dány k dispozici
                      poslancům.

                  Aniž je dotčeno použití odstavce 1, poslanci a politické skupiny mají přímý přístup k internímu počítačovému systému Evropského parlamentu a mohou nahlédnout do jakéhokoli přípravného dokumentu, který nemá důvěrnou povahu (návrh zprávy, návrh doporučení, návrh stanoviska, pracovní dokument, pozměňovací návrhy předložené ve výborech).

                  Aniž je dotčeno použití odstavce 1, poslanci a politické skupiny mají přímý přístup k internímu počítačovému systému Evropského parlamentu a mohou nahlédnout do jakéhokoli přípravného dokumentu, který nemá důvěrnou povahu (návrh zprávy, návrh doporučení, návrh stanoviska, pracovní dokument, pozměňovací návrhy předložené ve výborech).

         Pozměňovací návrh 181

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 162

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 162

                  Článek 162

                  Rozdělení řečnické doby a seznam řečníků

                  Rozdělení řečnické doby a seznam řečníků

                  1.   Konference předsedů může Parlamentu navrhnout, aby byla u určité rozpravy rozdělena řečnická doba. Parlament rozhoduje o tomto návrhu bez rozpravy.

                  1.   Konference předsedů může Parlamentu navrhnout, aby byla u určité rozpravy rozdělena řečnická doba. Parlament rozhoduje o tomto návrhu bez rozpravy.

                  2.   Žádný poslanec nesmí hovořit, aniž mu předseda udělí slovo. Poslanci hovoří ze svých míst a obracejí se na předsedu. Jestliže se řečník odchýlí od tématu, předseda jej napomene.

                  2.   Žádný poslanec nesmí hovořit, aniž mu předseda udělí slovo. Poslanci hovoří ze svých míst a obracejí se na předsedu. Jestliže se řečník odchýlí od tématu, předseda jej napomene.

                  3.   Předseda může vypracovat pro první část konkrétní rozpravy seznam řečníků, který obsahuje jedno nebo více kol řečníků z každé politické skupiny, které se rozpravy chtějí zúčastnit, v pořadí podle velikosti skupin
                        , a jednoho nezařazeného poslance
                     .

                  3.   Předseda může vypracovat pro první část konkrétní rozpravy seznam řečníků, který obsahuje jedno nebo více kol řečníků z každé politické skupiny, které se rozpravy chtějí zúčastnit, v pořadí podle velikosti skupin.

                  4.   Řečnická doba se pro tuto část rozpravy rozdělí v souladu s těmito kritérii:

                  4.   Řečnická doba se pro tuto část rozpravy rozdělí v souladu s těmito kritérii:

                              a)

                              první část řečnické doby se rozdělí rovným dílem mezi všechny politické skupiny;

                              a)

                              první část řečnické doby se rozdělí rovným dílem mezi všechny politické skupiny;

                              b)

                              další část se rozdělí mezi politické skupiny v poměru k celkovému počtu jejich členů;

                              b)

                              další část se rozdělí mezi politické skupiny v poměru k celkovému počtu jejich členů;

                              c)

                              nezařazeným poslancům se přidělí celková řečnická doba podle částí přidělených každé politické skupině podle písmen a) a b).

                              c)

                              nezařazeným poslancům se přidělí celková řečnická doba podle částí přidělených každé politické skupině podle písmen a) a b);

                              ca)

                                    při přidělení řečnické doby v plénu se bere zřetel na skutečnost, že poslanci se zdravotním postižením mohou potřebovat více času.

                  5.   Pokud je rozdělení celkové řečnické doby stanoveno hromadně pro několik bodů pořadu jednání, informují politické skupiny předsedu, jaké části přiděleného času využijí pro jednotlivé body. Předseda zajistí, aby byly tyto řečnické doby dodrženy.

                  5.   Pokud je rozdělení celkové řečnické doby stanoveno hromadně pro několik bodů pořadu jednání, informují politické skupiny předsedu, jaké části přiděleného času využijí pro jednotlivé body. Předseda zajistí, aby byly tyto řečnické doby dodrženy.

                  6.   Zbývající část času rozpravy se předem konkrétním způsobem nepřiděluje. Namísto toho předseda
                        vyzve
                      poslance, aby hovořili zpravidla nejdéle jednu minutu. Předseda v nejvyšší možné míře zajistí, aby dostávali slovo střídavě řečníci mající různé politické názory a pocházející z různých členských států.

                  6.   Zbývající část času rozpravy se předem konkrétním způsobem nepřiděluje. Namísto toho
                        může
                      předseda poslance
                        vyzvat
                     , aby hovořili zpravidla nejdéle jednu minutu. Předseda v nejvyšší možné míře zajistí, aby dostávali slovo střídavě řečníci mající různé politické názory a pocházející z různých členských států.

                  7.   Na žádost však může
                        být dána
                      přednost předsedovi nebo zpravodaji příslušného výboru a předsedům politických skupin, kteří si přejí vystoupit jménem těchto skupin, nebo řečníkům, kteří je zastupují.

                  7.   Na žádost však může
                        předseda Parlamentu dát
                      přednost předsedovi nebo zpravodaji příslušného výboru a předsedům politických skupin, kteří si přejí vystoupit jménem těchto skupin, nebo řečníkům, kteří je zastupují.

                  8.   Předseda může udělit slovo poslancům, kteří zvednutím modré karty signalizují, že chtějí jinému poslanci během jeho projevu položit otázku
                        , která nezabere více než
                      půl minuty, pokud je předseda přesvědčen, že tím nedojde k narušení rozpravy,
                        a pokud s tím řečník souhlasí
                     .

                  8.   Předseda může udělit slovo poslancům, kteří zvednutím modré karty signalizují, že chtějí jinému poslanci během jeho projevu položit otázku
                        týkající se jeho vyjádření, jejíž délka nepřekočí
                      půl minuty, pokud
                        s tím řečník souhlasí a pokud
                      je předseda přesvědčen, že tím nedojde k narušení rozpravy
                        , ani že nevznikne výrazná nerovnováha v politické příslušnosti tazatelů v důsledku toho
                     ,
                        že je položení otázek zvednutím modré karty uplatněno vícekrát po sobě
                     .

                  9.   Žádný poslanec nesmí hovořit déle než jednu minutu k jakémukoli z těchto témat: zápisy z jednání, procesní návrhy, pozměňovací návrhy ke konečnému návrhu pořadu jednání nebo k pořadu jednání.

                  9.   Žádný poslanec nesmí hovořit déle než jednu minutu k jakémukoli z těchto témat: zápisy z jednání, procesní návrhy, pozměňovací návrhy ke konečnému návrhu pořadu jednání nebo k pořadu jednání.

                  10.
                        Aniž jsou dotčeny jeho další disciplinární pravomoci, může předseda nechat vyškrtnout z doslovných záznamů ze zasedání projevy poslanců, kteří hovořili bez vyzvání, nebo kteří pokračovali v projevu po uplynutí času, který jim byl přidělen.

                  11.   Komise a Rada vystoupí v rozpravě k určité zprávě zpravidla bezprostředně po zpravodaji. Komise, Rada a zpravodaj mohou vystoupit znovu, zejména v reakci na projevy poslanců Parlamentu.

                  11.   Komise a Rada vystoupí v rozpravě k určité zprávě zpravidla bezprostředně po zpravodaji. Komise, Rada a zpravodaj mohou vystoupit znovu, zejména v reakci na projevy poslanců Parlamentu.

                  12.   Poslanci, kteří nevystoupili v rozpravě, mohou nejvýše jednou v průběhu jednoho dílčího zasedání odevzdat písemné prohlášení v rozsahu nejvýše 200 slov, které je přílohou doslovného záznamu z rozpravy.

                  12.   Poslanci, kteří nevystoupili v rozpravě, mohou nejvýše jednou v průběhu jednoho dílčího zasedání odevzdat písemné prohlášení v rozsahu nejvýše 200 slov, které je přílohou doslovného záznamu z rozpravy.

                  13.
                        Aniž je dotčen
                      článek 230 Smlouvy o fungování Evropské unie, usiluje předseda o dohodu s Komisí, Radou a předsedou Evropské rady o tom, jaká řečnická doba jim bude přidělena.

                  13.
                        S ohledem na
                      článek 230 Smlouvy o fungování Evropské unie, usiluje předseda o dohodu s Komisí, Radou a předsedou Evropské rady o tom, jaká řečnická doba jim bude přidělena.

         Pozměňovací návrh 182

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 164 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 164a

                        Předcházení případům narušování jednání

                        Předseda má pravomoc zamezit podávání nadměrného počtu návrhů jako jsou body pořadu jednání, procesní návrhy nebo vysvětlení hlasování nebo žádostí o oddělené, dílčí nebo jmenovité hlasování, pokud má za to, že tyto návrhy nebo žádosti jsou zjevně určeny k dlouhodobému a vážnému narušení jednání Parlamentu nebo práv poslanců a budou mít tento účinek.

                     (v kapitole 3 „Obecná pravidla pro průběh zasedání“)

         Pozměňovací návrh 183

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 165

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 165

                  Článek 165

                  Okamžitá opatření

                  Okamžitá opatření

                  1.   Předseda napomene každého poslance, který narušuje řádný chod jednání nebo se chová způsobem neslučitelným s příslušnými ustanoveními článku 11.

                  1.   Předseda napomene každého poslance, který narušuje řádný chod jednání nebo se chová způsobem neslučitelným s příslušnými ustanoveními článku 11.

                  2.   Pokud se provinění opakuje, předseda znovu poslance napomene, a tato skutečnost je zanesena do zápisu z jednání zasedání.

                  2.   Pokud se provinění opakuje, předseda znovu poslance napomene, a tato skutečnost je zanesena do zápisu z jednání zasedání.

                  3.   Pokud narušování pořádku pokračuje nebo se opakuje, může předseda odebrat poslanci slovo a vykázat jej z jednacího sálu pro zbytek denního zasedání. V mimořádně závažném případě může rovněž přikročit k tomuto poslednímu opatření okamžitě a bez druhého napomenutí. Generální tajemník neprodleně zajistí výkon takového disciplinárního opatření za pomoci služby v sále a v případě potřeby za pomoci bezpečnostní služby Parlamentu.

                  3.   Pokud narušování pořádku pokračuje nebo se opakuje, může předseda odebrat poslanci slovo a vykázat jej z jednacího sálu pro zbytek denního zasedání. V mimořádně závažném případě může rovněž přikročit k tomuto poslednímu opatření okamžitě a bez druhého napomenutí. Generální tajemník neprodleně zajistí výkon takového disciplinárního opatření za pomoci služby v sále a v případě potřeby za pomoci bezpečnostní služby Parlamentu.

                  4.   Pokud hrozí, že vyrušování při jednání v Parlamentu znemožní plynulý chod zasedání, předseda v zájmu obnovení pořádku na určitou dobu přeruší nebo ukončí jednání. Jestliže se mu nepodaří získat pozornost, opustí předsednické křeslo, což má za následek přerušení zasedání. Zasedání pokračuje poté, co jej předseda znovu svolá.

                  4.   Pokud hrozí, že vyrušování při jednání v Parlamentu znemožní plynulý chod zasedání, předseda v zájmu obnovení pořádku na určitou dobu přeruší nebo ukončí jednání. Jestliže se mu nepodaří získat pozornost, opustí předsednické křeslo, což má za následek přerušení zasedání. Zasedání pokračuje poté, co jej předseda znovu svolá.

                        4a.

                        Předseda může přerušit přímý přenos ze zasedání, pokud se některý z poslanců dopustí hanlivých, rasistických nebo xenofobních výroků nebo chování.

                        4b.

                        Předseda může rozhodnout o vymazání částí projevů poslance, v nichž se vyskytují hanlivé, rasistické nebo xenofobní výroky, z audiovizuálního záznamu jednání.

                        Toto rozhodnutí nabývá účinku okamžitě. Musí však být potvrzeno předsednictvem nejpozději čtyři týdny po jeho přijetí, případně na příští schůzi předsednictva, pokud se v tomto období schůze předsednictva nekonala.

                  5.   Pravomoci vymezené v odstavcích 1 až
                        4
                      obdobně náleží i předsedajícím na schůzích orgánů, výborů a delegací, jak je stanoví tento jednací řád.

                  5.   Pravomoci vymezené v odstavcích 1 až
                        4b
                      obdobně náleží i předsedajícím na schůzích orgánů, výborů a delegací, jak je stanoví tento jednací řád.

                  6.   S ohledem na závažnost porušení kodexu chování může předsedající nejpozději na nejbližším dílčím zasedání nebo na následující schůzi daného orgánu, výboru nebo delegace požádat předsedu Parlamentu o uplatnění článku 166.

                  6.   S ohledem na závažnost porušení kodexu chování může předsedající nejpozději na nejbližším dílčím zasedání nebo na následující schůzi daného orgánu, výboru nebo delegace požádat předsedu Parlamentu o uplatnění článku 166.

         Pozměňovací návrh 184

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 166

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 166

                  Článek 166

                  Sankce

                  Sankce

                  1.   V případě
                        mimořádně
                      závažného narušení pořádku nebo chodu Parlamentu, při němž došlo k porušení zásad vymezených v článku 11, předseda
                        po vyslechnutí dotyčného poslance
                      přijme odůvodněné rozhodnutí o uložení přiměřené sankce
                        , které sdělí dotyčnému poslanci a předsedům orgánů, výborů a delegací, jejichž členem je dotyčný poslanec, a poté je oznámí na plenárním zasedání
                     .

                  1.   V případě závažného narušení pořádku nebo chodu Parlamentu, při němž došlo k porušení zásad vymezených v článku 11, předseda přijme odůvodněné rozhodnutí o uložení přiměřené sankce.

                        Před přijetím rozhodnutí vyzve předseda dotyčného poslance k předložení písemných připomínek. Ve výjimečných případech může předseda rozhodnout o uspořádání slyšení dotyčného poslance.

                        Rozhodnutí je oznámeno dotyčnému poslanci doporučeným dopisem nebo v naléhavých případech prostřednictvím služby v sále.

                        Poté, co je rozhodnutí oznámeno dotyčnému poslanci, oznámí předseda v Parlamentu sankci uloženou poslanci a jsou rovněž informováni předsedové orgánů, výborů a delegací, jejichž členem je dotyčný poslanec.

                        Jakmile je sankce uložena s konečnou platností, musí být po celý zbytek daného volebního období zveřejněna na dobře viditelném místě internetových stránek Parlamentu.

                  2.   Při posuzování nevhodného chování poslanců je nutno brát v úvahu, zda
                        jde o případ jednorázového
                     ,
                        opakovaného nebo soustavného chování,
                      a zvažovat míru jeho závažnosti
                        , a to na základě pokynů uvedených v příloze jednacího řádu

                      (21).

                  2.   Při posuzování nevhodného chování poslanců je nutno brát v úvahu, zda
                        je toto chování ojedinělé
                     ,
                        opakované či soustavné,
                      a zvažovat míru jeho závažnosti.

                        Je třeba rozlišovat mezi projevy vizuální povahy, které lze tolerovat, pokud nejsou urážlivé, hanlivé, rasistické či xenofobní, zachovávají rozumnou míru a nevyvolávají konflikty, a mezi těmi, které aktivně narušují parlamentní činnost.

                  3.   Sankce může mít formu jednoho nebo více níže uvedených opatření:

                  3.   Sankce může mít formu jednoho nebo více níže uvedených opatření:

                              a)

                              udělení důtky;

                              a)

                              udělení důtky;

                              b)

                              ztráta nároku na denní příspěvek na dobu dvou až
                                    deseti
                                  dnů;

                              b)

                              ztráta nároku na denní příspěvek na dobu dvou až
                                    třiceti
                                  dnů;

                              c)

                              aniž by byl dotčen výkon hlasovacího práva na plenárním zasedání a s výhradou případu důsledného dodržení kodexu chování dočasné vyloučení ze schůzí Parlamentu nebo kteréhokoli z jeho orgánů, výborů nebo delegací, z účasti na veškerých parlamentních činnostech nebo na části těchto činností, a to na dobu od dvou do
                                    deseti po sobě následujících
                                  dnů;

                              c)

                              aniž by byl dotčen výkon hlasovacího práva na plenárním zasedání a s výhradou případu důsledného dodržení kodexu chování dočasné vyloučení ze schůzí Parlamentu nebo kteréhokoli z jeho orgánů, výborů nebo delegací, z účasti na veškerých parlamentních činnostech nebo na části těchto činností, a to na dobu od dvou do
                                    třiceti
                                  dnů;

                              d)

                                    Konferenci předsedů bude podle článku 21 předložen návrh na pozastavení nebo zbavení jedné nebo více funkcí, které dotyčný poslanec v Parlamentu zastává.

                              da)

                                    zákaz zastupovat Parlament v meziparlamentních delegacích, na meziparlamentních konferencích a na interinstitucionálních fórech na dobu nejvýše jednoho roku;

                              db)

                                    pokud byla porušena povinnost zachovávat mlčenlivost, omezení práv na přístup k důvěrným nebo utajovaným informacím na dobu nejvýše jednoho roku.

                        3a.

                        V případě, že k narušování pořádku dochází opakovaně nebo se poslanec odmítá podřídit opatření přijatému podle čl. 165 odst. 3, mohou být sankce stanovené v odst. 3 písm. b) až db) zdvojnásobeny.

                        3b.

                        Předseda může dodatečně předložit Konferenci předsedů návrh, aby byla dotyčnému poslanci v souladu s postupem podle článku 21 pozastavena jedna nebo více funkcí, které zastává v Parlamentu, nebo aby jich byl zbaven.

         Pozměňovací návrh 185

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 167

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 167

                  Článek 167

                  Vnitřní odvolání

                  Vnitřní odvolání

                  Dotyčný poslanec může podat vnitřní odvolání k předsednictvu ve lhůtě dvou týdnů ode dne, kdy mu předseda oznámil uložení sankce. Odvoláním se platnost sankce pozastavuje. Předsednictvo může nejpozději do čtyř týdnů po podání odvolání uloženou sankci zrušit, potvrdit nebo
                        omezit její rozsah
                     , aniž jsou dotčeny právní možnosti vnějšího odvolání, které má dotyčný k dispozici. Pokud předsednictvo ve stanovené lhůtě nerozhodne, považuje se sankce za neplatnou.

                  Dotyčný poslanec může podat vnitřní odvolání k předsednictvu ve lhůtě dvou týdnů ode dne, kdy mu předseda oznámil uložení sankce
                        podle čl
                     .
                        166 odst. 1 až 3a.
                      Odvoláním se platnost sankce pozastavuje. Předsednictvo může nejpozději do čtyř týdnů po podání odvolání
                        , popřípadě na své nejbližší schůzi, pokud se v uvedeném období žádná schůze nekoná,
                      uloženou sankci zrušit, potvrdit nebo
                        změnit
                     , aniž jsou dotčeny právní možnosti vnějšího odvolání, které má dotyčný k dispozici. Pokud předsednictvo ve stanovené lhůtě nerozhodne, považuje se sankce za neplatnou.

         Pozměňovací návrh 186

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava VII – kapitola 5 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  USNÁŠENÍSCHOPNOST A HLASOVÁNÍ

                  USNÁŠENÍSCHOPNOST
                        , POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
                      A HLASOVÁNÍ

         Pozměňovací návrh 187

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 168

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 168

                  Článek 168

                  Usnášeníschopnost

                  Usnášeníschopnost

                  1.   Parlament může jednat, rozhodovat o pořadu jednání a schvalovat zápis ze zasedání při jakémkoli počtu přítomných poslanců.

                  1.   Parlament může jednat, rozhodovat o pořadu jednání a schvalovat zápis ze zasedání při jakémkoli počtu přítomných poslanců.

                  2.   Parlament je usnášeníschopný, pokud je v jednacím sále přítomna třetina všech poslanců Parlamentu.

                  2.   Parlament je usnášeníschopný, pokud je v jednacím sále přítomna třetina všech poslanců Parlamentu.

                  3.   Každé hlasování je platné při jakémkoli počtu hlasujících, pokud předseda na žádost, kterou před začátkem hlasování podá nejméně čtyřicet poslanců,
                        v okamžiku hlasování
                      nekonstatuje, že Parlament není usnášeníschopný.
                        Pokud hlasování ukáže
                     , že není
                        přítomen dostatečný počet poslanců, zařadí se
                      hlasování na pořad jednání příštího denního zasedání.

                  3.   Každé hlasování je platné při jakémkoli počtu hlasujících, pokud předseda na žádost, kterou před začátkem hlasování podá nejméně čtyřicet poslanců, nekonstatuje, že Parlament není usnášeníschopný.
                        Není-li počet přítomných poslanců dostatečný pro dosažení usnášeníschopnosti
                     ,
                        oznámí předseda,
                      že
                        Parlament
                      není
                        usnášeníschopný, a
                      hlasování
                        bude zařazeno
                      na pořad jednání příštího denního zasedání.

                        Žádost o zjištění usnášeníschopnosti musí podat nejméně čtyřicet poslanců. Žádost jménem politické skupiny není přípustná.

                        Při zjišťování výsledků hlasování je třeba vzít podle odstavce 2 v úvahu všechny poslance přítomné v jednacím sále a podle odstavce 4 všechny poslance, kteří žádali o zjištění usnášeníschopnosti.
                      Elektronické hlasovací zařízení nelze k
                        tomuto účelu použít
                     . Dveře jednacího sálu nesmějí být zavřeny.

                  Elektronické hlasovací zařízení
                        lze použít ke zjištění, zda je dosažena hranice čtyřiceti poslanců, avšak
                      nelze
                        je použít
                      k
                        ověření usnášeníschopnosti
                     . Dveře jednacího sálu nesmějí být zavřeny.

                        Jestliže počet přítomných poslanců není dostatečný pro dosažení usnášeníschopnosti, neoznámí předseda výsledek hlasování, ale prohlásí, že nebyl přítomen potřebný počet poslanců.

                        Poslední věta odstavce 3 se nevztahuje na hlasování o procesních návrzích, ale pouze na hlasování o vlastním předmětu jednání.

                  4.   Poslanci, kteří
                        požádali
                      o zjištění usnášeníschopnosti, se
                        počítají
                      jako přítomní ve smyslu
                        odstavce
                      2 i v případě, že
                        již nejsou v jednacím sále
                     .

                  4.   Poslanci, kteří
                        žádají
                      o zjištění usnášeníschopnosti,
                        musí být v okamžiku podání žádosti přítomni v jednacím sále a počítají
                      se jako přítomní ve smyslu
                        odstavců
                      2
                        a 3
                      i v případě, že
                        jednací sál mezitím opustili
                     .

                        Poslanci, kteří požádali o zjištění usnášeníschopnosti, musí být při předložení této žádosti přítomni v jednacím sále.

                  5.   Je-li přítomno méně než čtyřicet poslanců, může předseda rozhodnout, že Parlament není usnášeníschopný.

                  5.   Je-li přítomno méně než čtyřicet poslanců, může předseda rozhodnout, že Parlament není usnášeníschopný.

         Pozměňovací návrh 188

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 168 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 168 a

                        Prahové hodnoty

                  1.
                        Pokud není uvedeno jinak, použijí se pro účely tohoto jednacího řádu tyto definice:

                              a)

                                    „nízkou prahovou hodnotou“ se rozumí jedna dvacetina všech poslanců Parlamentu nebo členů politické skupiny;

                              b)

                                    „střední prahovou hodnotou“ se rozumí jedna desetina všech poslanců Parlamentu, kterou tvoří jedna či více politických skupin nebo jednotliví poslanci nebo jejich kombinace;

                              c)

                                    „vysokou prahovou hodnotou“ se rozumí jedna pětina všech poslanců Parlamentu, kterou tvoří jedna či více politických skupin nebo jednotliví poslanci nebo jejich kombinace.

                  2.
                        Pokud je pro účely zjištění toho, zda bylo dosaženo potřebné prahové hodnoty, nezbytný podpis poslance, může mít tento podpis formu buď vlastnoručního podpisu, nebo elektronického podpisu vytvořeného v systému elektronického podpisu Evropského parlamentu. V příslušných lhůtách může poslanec vzít svůj podpis zpět, ale poté jej nesmí znovu připojit.

                  3.
                        Pokud je pro dosažení určité prahové hodnoty nezbytná podpora politické skupiny, jedná skupina prostřednictvím svého předsedy nebo prostřednictvím osoby, kterou předseda tímto jednáním pověřil.

                  4.
                        Podpora politické skupiny se při uplatnění střední a vysoké prahové hodnoty počítá takto:

                              —

                                    pokud je v průběhu zasedání nebo schůze uplatněn článek, který takovou prahovou hodnotu stanoví: všichni poslanci, kteří jsou členy skupiny podporující návrh a kteří jsou fyzicky přítomni;

                              —

                                    ve všech ostatních případech: všichni poslanci, kteří jsou členy skupiny podporující návrh.

         Pozměňovací návrh 189

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Průřezová úprava

                     Platné znění

                     Průřezová úprava

                        Průřezová úprava článků a změn s ohledem na nové definice prahových hodnot stanovených v článku 168a

                              A.

                                 V následujících článcích, nebo v změnách týkajících se následujících článků se spojení „politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců“ v jakékoli tvaroslovné podobě nahrazuje spojením „politická skupina nebo poslanci dosahující přinejmenším nízké prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru:

                        Čl. 15 odst. 1

                        Čl. 38 odst. 2

                        Čl. 38a odst. 1 (nový)

                        Čl. 59 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 59 odst. 1 pododstavec 4 (nový)

                        Čl. 59 odst. 1a pododstavec 1 (nový)

                        Čl. 59 odst. 1b pododstavec 4 (nový)

                        Čl. 59 odst. 1b pododstavec 5 (nový)

                        Čl. 63 odst. 4 a čl. 78e odst. 2

                        Čl. 67a odst. 1 pododstavec 1 (nový) a čl. 68 odst. 1

                        Čl. 67a odst. 2 pododstavec 1 (nový)

                        Čl. 67a odst. 4 pododstavec 1 (nový)

                        Čl. 69 odst. 1

                        Čl. 81 odst. 2

                        Čl. 88 odst. 1 pododstavec 2

                        Čl. 105 odst. 3 a 4

                        Čl. 105 odst. 6 třetí odrážka

                        Čl. 106 odst. 4 písm. c) pododstavec 2 (nový)

                        Čl. 108 odst. 2

                        Čl. 108 odst. 4

                        Čl. 113 odst. 4a (nový)

                        Čl. 118 odst. 5 pododstavec 1

                        Čl. 121 odst. 3

                        Čl. 122 odst. 3

                        Čl. 122a odst. 4 (nový)

                        Čl. 123 odst. 2

                        Čl. 128 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 135 odst. 1

                        Čl. 135 odst. 2

                        Čl. 137 odst. 2 pododstavec 3

                        Čl. 138 odst. 2 pododstavec 3

                        Čl. 150 odst. 2

                        Čl. 150 odst. 3

                        Čl. 152 odst. 1

                        Čl. 153 odst. 1

                        Čl. 154 odst. 1

                        Čl. 169 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 170 odst. 4 pododstavec 1

                        Čl. 174 odst. 5

                        Čl. 174 odst. 6

                        Čl. 176 odst. 1

                        Čl. 180 odst. 1

                        Čl. 187 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 188 odst. 1 pododstavce 1 a 2

                        Čl. 189 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 190 odst. 1 pododstavec 1

                        Čl. 190 odst. 4

                        Čl. 226 odst. 4

                        Čl. 231 odst. 4

                        Příloha XVI odst. 1c pododstavec 7

                        V čl. 88 odst. 4a a čl. 113 odst. 4a se spojení „nejméně čtyřicet poslanců“ v jakékoli tvaroslovné podobě nahrazuje spojením „politická skupina nebo poslanci dosahující přinejmenším nízké prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                              B.

                                 V čl. 50 odst. 1 a čl. 50 odst. 2 prvním pododstavci se spojení „nejméně jedna desetina členů výboru“ v jakékoli tvaroslovné podobě nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším střední prahové hodnoty ve výboru“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 73a odst. 2 a čl. 150 odst. 1 druhém pododstavci se spojení „politické skupiny nebo jednotliví poslanci, kteří tvoří dohromady jednu desetinu poslanců Parlamentu“ v jakékoli tvaroslovné podobě nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším střední prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 210a odst. 4 se spojení „tři členové výboru“ nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším střední prahové hodnoty ve výboru“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                              C.

                                 V čl. 15 odst. 1 třetím pododstavci se spojení „pětina všech poslanců Parlamentu“ nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším vysoké prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 182 odst. 2 a čl. 180a odst. 2 se spojení „nejméně pětina všech poslanců Parlamentu“ nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším vysoké prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 191 pododstavci 1 se spojení „politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců“ nahrazují spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším vysoké prahové hodnoty“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 204 odst. 2 prvním pododstavci a čl. 208 odst. 2 se spojení „(alespoň jedna) šestina členů výboru“ v jakékoli tvaroslovné podobě nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším vysoké prahové hodnoty ve výboru“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                        V čl. 208 odst. 3 se spojení „čtvrtina členů výboru“ nahrazuje spojením „poslanci nebo politická skupina či politické skupiny dosahující přinejmenším vysoké prahové hodnoty ve výboru“ v příslušném mluvnickém tvaru.

                              D.

                                 Touto průřezovou úpravou prahových hodnot v celém textu není dotčeno přijetí, zamítnutí nebo změna výše uvedených článků a změn v aspektech jiných než jsou prahové hodnoty.

                     (Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text. Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)

         Pozměňovací návrh 190

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 169

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 169

                  Článek 169

                  Předkládání a přednášení pozměňovacích návrhů

                  Předkládání a přednášení pozměňovacích návrhů

                  1.   Pozměňovací návrhy k projednání v plénu může předložit příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců.

                  1.   Pozměňovací návrhy k projednání v plénu může předložit příslušný výbor, politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců.
                        Jména všech signatářů se zveřejní.

                  Pozměňovací návrhy se předkládají písemně a musí být podepsány autory.

                  Pozměňovací návrhy se předkládají písemně a musí být podepsány autory.

                  Pozměňovací návrhy k
                        dokumentům legislativní povahy ve smyslu čl. 47 odst. 1
                      mohou být doprovázeny stručným odůvodněním. Za tato odůvodnění je odpovědný autor a nehlasuje se o něm.

                  Pozměňovací návrhy k
                        návrhům právně závazných aktů
                      mohou být doprovázeny stručným odůvodněním. Za tato odůvodnění je odpovědný autor a nehlasuje se o něm.

                  2.   S výhradou omezení stanovených v článku 170 se může pozměňovací návrh týkat kterékoli části textu a může mít za cíl zrušení, doplnění nebo nahrazení slov či číslic.

                  2.   S výhradou omezení stanovených v článku 170 se může pozměňovací návrh týkat kterékoli části textu a může mít za cíl zrušení, doplnění nebo nahrazení slov či číslic.

                  „Textem“ se v tomto článku a článku 170 rozumí celý návrh usnesení/návrh legislativního usnesení, návrh rozhodnutí nebo návrh
                        legislativního
                      aktu.

                  „Textem“ se v tomto článku a článku 170 rozumí celý návrh usnesení/návrh legislativního usnesení, návrh rozhodnutí nebo návrh
                        právně závazného
                      aktu.

                  3.   Předseda stanoví lhůtu pro předkládání pozměňovacích návrhů.

                  3.   Předseda stanoví lhůtu pro předkládání pozměňovacích návrhů.

                  4.   Pozměňovací návrh může přednést během rozpravy jeho autor nebo jiný poslanec, kterého určil autor jako svého zástupce.

                  4.   Pozměňovací návrh může přednést během rozpravy jeho autor nebo jiný poslanec, kterého určil autor jako svého zástupce.

                  5.   Vezme-li pozměňovací návrh jeho autor zpět, nebere se v potaz, pokud jej ihned nepřevezme jiný poslanec.

                  5.   Vezme-li pozměňovací návrh jeho autor zpět, nebere se v potaz, pokud jej ihned nepřevezme jiný poslanec.

                  6.   O pozměňovacích návrzích se hlasuje až poté, co jsou
                        vytištěny a rozdány
                      ve všech úředních jazycích, pokud Parlament nerozhodne jinak. Parlament nemůže rozhodnout jinak, pokud je proti nejméně čtyřicet poslanců. Parlament neučiní rozhodnutí, která by poslance používající některé jazyky nepřijatelně znevýhodňovala.

                  6.   O pozměňovacích návrzích se hlasuje až poté, co jsou
                        dány k dispozici
                      ve všech úředních jazycích, pokud Parlament nerozhodne jinak. Parlament nemůže rozhodnout jinak, pokud je proti nejméně čtyřicet poslanců. Parlament neučiní rozhodnutí, která by poslance používající některé jazyky nepřijatelně znevýhodňovala.

                  Je-li přítomno méně než sto poslanců, nemůže Parlament rozhodnout jinak, jestliže má nejméně desetina přítomných poslanců výhrady.

                  Je-li přítomno méně než sto poslanců, nemůže Parlament rozhodnout jinak, jestliže má nejméně desetina přítomných poslanců výhrady.

                  Na návrh předsedy se ústní pozměňovací návrhy nebo všechny jiné ústní změny považují za pozměňovací návrhy,
                        který
                      nebyly
                        rozeslány
                      ve všech úředních jazycích. Pokud předseda rozhodne o jejich přijatelnosti na základě čl. 170 odst. 3 a není-li vznesena námitka podle čl. 169 odst. 6, hlasuje se o nich podle stanoveného pořadí hlasování.

                  Na návrh předsedy se ústní pozměňovací návrhy nebo všechny jiné ústní změny považují za pozměňovací návrhy,
                        které
                      nebyly
                        dány k dispozici
                      ve všech úředních jazycích. Pokud předseda rozhodne o jejich přijatelnosti na základě čl. 170 odst. 3 a není-li vznesena námitka podle čl. 169 odst. 6, hlasuje se o nich podle stanoveného pořadí hlasování.

                  Počet hlasů ve výboru potřebných ke vznesení námitky proti tomu, aby se o takových pozměňovacích návrzích nebo změnách hlasovalo, se stanoví na základě článku 209, a to úměrně k počtu stanovenému pro plenární zasedání a v případě potřeby se zaokrouhlí nahoru na nejbližší celé číslo.

                  Počet hlasů ve výboru potřebných ke vznesení námitky proti tomu, aby se o takových pozměňovacích návrzích nebo změnách hlasovalo, se stanoví na základě článku 209, a to úměrně k počtu stanovenému pro plenární zasedání a v případě potřeby se zaokrouhlí nahoru na nejbližší celé číslo.

         Pozměňovací návrh 191

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 170

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 170

                  Článek 170

                  Přípustnost pozměňovacích návrhů

                  Přípustnost pozměňovacích návrhů

                  1.   Pozměňovací návrh není přípustný, jestliže:

                  1.
                        Aniž jsou dotčeny další podmínky stanovené v čl. 52 odst. 2 týkajícím se zpráv z vlastního podnětu a v článku 69 odst. 2 týkajícím se pozměňovacích návrhů k postoji Rady,
                      pozměňovací návrh není přípustný, jestliže:

                              a)

                              jeho obsah přímo nesouvisí s textem, který má za cíl změnit,

                              a)

                              jeho obsah přímo nesouvisí s textem, který má za cíl změnit,

                              b)

                              má za cíl zrušit nebo nahradit celý text;

                              b)

                              má za cíl zrušit nebo nahradit celý text;

                              c)

                              má za cíl změnit více než jeden článek nebo odstavec textu, ke kterému se vztahuje. Toto ustanovení se nevztahuje na kompromisní pozměňovací návrhy ani na pozměňovací návrhy, které mají za cíl změnit určitý slovní tvar v celém textu;

                              c)

                              má za cíl změnit více než jeden článek nebo odstavec textu, ke kterému se vztahuje. Toto ustanovení se nevztahuje na kompromisní pozměňovací návrhy ani na pozměňovací návrhy, které mají za cíl změnit určitý slovní tvar v celém textu;

                              ca)

                                    má za cíl změnit návrh na kodifikaci právních předpisů Unie; avšak čl. 103 odst. 3 druhý pododstavec se použije obdobně;

                              cb)

                                    má za cíl změnit ty části návrhu na přepracování právních předpisů Unie, které zůstávají v tomto návrhu nezměněny; avšak čl. 104 odst. 2 druhý pododstavec a čl. 104 odst. 3 třetí pododstavec se použijí obdobně;

                              d)

                              se
                                    zjistí, že alespoň v jednom z úředních jazyků textu, kterého se
                                  pozměňovací návrh
                                    týká, není změna nutná
                                 ; v tomto případě předseda spolu s těmi, kterých se to týká,
                                    hledá
                                  vhodné jazykové řešení.

                              d)

                                    má za cíl zajistit pouze opravu jazykových chyb nebo sjednocení terminologie textu v jazyce, v němž
                                  se pozměňovací návrh
                                    předkládá
                                 ; v tomto případě
                                    hledá
                                  předseda spolu s těmi, kterých se to týká, vhodné jazykové řešení.

                  2.
                        Pozměňovací návrh se nebere v potaz, pokud není v souladu s rozhodnutími, která byla k danému textu dříve přijata během téhož hlasování.

                  3.   O přípustnosti pozměňovacích návrhů rozhodne předseda.

                  3.   O přípustnosti pozměňovacích návrhů rozhodne předseda.

                  Rozhodnutí předsedy podle odstavce 3 týkající se přípustnosti pozměňovacích návrhů nevychází výlučně z ustanovení odstavce 1
                        a 2
                      tohoto článku, ale z ustanovení jednacího řádu obecně.

                  Rozhodnutí předsedy podle odstavce 3 týkající se přípustnosti pozměňovacích návrhů nevychází výlučně z ustanovení odstavce 1 tohoto článku, ale z ustanovení jednacího řádu obecně.

                  4.   Politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může předložit alternativní návrh usnesení k návrhu nelegislativního usnesení obsaženému ve zprávě výboru.

                  4.   Politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců může předložit alternativní návrh usnesení k návrhu nelegislativního usnesení obsaženému ve zprávě výboru.

                  V tomto případě nesmí skupina nebo dotčení poslanci předložit pozměňovací návrhy k návrhu usnesení příslušného výboru. Alternativní návrh usnesení nesmí být delší než návrh výboru. O návrhu se hlasuje v jediném hlasování v plénu bez možnosti předkládat pozměňovací návrhy.

                  V tomto případě nesmí skupina nebo dotčení poslanci předložit pozměňovací návrhy k návrhu usnesení příslušného výboru. Alternativní návrh usnesení nesmí být delší než návrh výboru. O návrhu se hlasuje v jediném hlasování v plénu bez možnosti předkládat pozměňovací návrhy.

                  Ustanovení čl. 123 odst. 4 se použije obdobně.

                  Ustanovení čl. 123 odst. 4
                        a odst. 4a týkající
                      se
                        společných návrhů usnesení se
                      použije obdobně.

                        4a.

                        Se souhlasem předsedy lze ve výjimečných případech překládat pozměňovací návrhy po uplynutí lhůty pro jejich předkládání, jde-li o kompromisní pozměňovací návrhy nebo pokud se vyskytnou technické obtíže. O přípustnosti takových pozměňovacích návrhů rozhodne předseda. Před hlasováním o těchto pozměňovacích návrzích musí předseda získat souhlas Parlamentu.

                        O přípustnosti kompromisních pozměňovacích návrhů lze rozhodnout na základě těchto obecných kritérií:

                              —

                                    kompromisní pozměňovací návrhy se zpravidla vztahují k těm částem textu, k nimž byly předloženy pozměňovací návrhy ve lhůtě pro jejich předkládání;

                              —

                                    kompromisní pozměňovací návrhy zpravidla předkládají politické skupiny, které představují většinu v Parlamentu, předsedové nebo zpravodajové příslušných výborů nebo předkladatelé jiných pozměňovacích návrhů;

                              —

                                    s předložením kompromisních pozměňovacích návrhů je zpravidla spojeno zpětvzetí ostatních pozměňovacích návrhů týkajících se stejné části textu.

                        Pouze předseda může navrhnout, aby byl kompromisní pozměňovací návrh projednán. Aby mohlo být o kompromisním pozměňovacím návrhu hlasováno, musí předseda získat souhlas Parlamentu dotazem, zda jsou proti takovému hlasování nějaké námitky. Pokud je námitka vznesena, rozhodne Parlament v dané věci většinou odevzdaných hlasů.

         Pozměňovací návrh 192

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 171

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 171

                  Článek 171

                  Hlasování

                  Hlasování

                  1.
                        Pro zprávy
                      se použije tento postup hlasování:

                  1.
                        Není-li v tomto jednacím řádu uvedeno jinak, u textů předložených Parlamentu
                      se použije tento postup hlasování:

                              a)

                              nejprve se hlasuje o případných pozměňovacích návrzích k
                                    textu, kterého se týká zpráva příslušného výboru,

                              a)

                              nejprve se hlasuje o případných pozměňovacích návrzích k
                                    návrhu právně závazného aktu,

                              b)

                              poté se hlasuje o
                                    textu
                                  jako celku, změněném či nezměněném,

                              b)

                              poté se
                                    případně
                                  hlasuje o
                                    návrhu
                                  jako celku, změněném či nezměněném,

                              c)

                              poté se hlasuje o pozměňovacích návrzích k návrhu usnesení či k návrhu legislativního usnesení,

                              c)

                              poté se hlasuje o
                                    veškerých
                                  pozměňovacích návrzích k návrhu usnesení či k návrhu legislativního usnesení,

                              d)

                              nakonec se hlasuje o návrhu usnesení
                                    či návrhu legislativního usnesení
                                  jako celku (konečné hlasování).

                              d)

                              nakonec se hlasuje o návrhu usnesení jako celku (konečné hlasování).

                  Parlament nehlasuje o vysvětlujícím prohlášení obsaženém ve zprávě.

                  Parlament nehlasuje o vysvětlujícím prohlášení obsaženém ve zprávě.

                  2.
                        Při druhém čtení se použije tento postup:

                              a)

                                    jestliže nebyl podán návrh na zamítnutí nebo změnu postoje Rady, považuje se postoj za schválený podle článku 76;

                              b)

                                    o návrhu na zamítnutí postoje Rady se hlasuje před hlasováním o případných pozměňovacích návrzích (viz čl. 68 odst. 1);

                              c)

                                    bylo-li k postoji Rady předloženo několik pozměňovacích návrhů, hlasuje se o nich v pořadí stanoveném v článku 174;

                              d)

                                    pokud Parlament již hlasoval o pozměňovacích návrzích k postoji Rady, může další hlasování o textu jako celku proběhnout pouze podle čl. 68 odst. 2.

                  3.
                        Při třetím čtení se použije postup podle článku 72.

                  4.   Při hlasování o
                        legislativních textech a návrzích
                      nelegislativních usnesení se hlasuje nejprve o hlavní části, potom o právních východiscích a o bodech odůvodnění.
                        Pozměňovací návrhy nejsou brány v potaz, pokud jsou v rozporu s předchozím hlasováním.

                  4.   Při hlasování o
                        návrzích právně závazných aktů a
                      nelegislativních usnesení se hlasuje nejprve o hlavní části, potom o právních východiscích a o bodech odůvodnění.

                        4a.

                        Pozměňovací návrh se nebere v potaz, pokud není v souladu s rozhodnutími, která byla k danému textu dříve přijata během téhož hlasování.

                  5.   Jediným poslancem, který může vystoupit během hlasování, je zpravodaj,
                        který
                      musí mít
                        příležitost
                      stručně vyjádřit stanovisko svého výboru k pozměňovacím návrhům, o nichž se hlasuje.

                  5.   Jediným poslancem, který může vystoupit během hlasování, je zpravodaj,
                        popřípadě místo něho předseda daného výboru. Tento poslanec
                      musí mít
                        možnost
                      stručně vyjádřit stanovisko svého výboru k pozměňovacím návrhům, o nichž se hlasuje.

         Pozměňovací návrh 193

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 172

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 172

                        vypouští se

                        Rovnost hlasů

                  1.
                        V případě rovnosti hlasů podle čl. 171 odst. 1 písm. b) nebo d) se text jako celek vrátí zpět výboru. Totéž platí pro hlasování podle článků 3 a 9 a pro konečné hlasování podle článků 199 a 212, přičemž v případě těchto dvou článků se daná věc vrací Konferenci předsedů.

                  2.
                        V případě rovnosti hlasů při hlasování o pořadu jednání jako celku (článek 152) nebo o zápisu jako celku (článek 192) nebo o textu předloženém k dílčímu hlasování podle článku 176 se text považuje za přijatý.

                  3.
                        Ve všech ostatních případech rovnosti hlasů, aniž jsou dotčeny články, které vyžadují kvalifikovanou většinu, se text nebo návrh považuje za zamítnutý.

                        Čl. 172 odst. 3 se vykládá tak, že v případě rovnosti hlasů při hlasování o návrhu doporučení podle čl. 141 odst. 4 nevystoupit při řízení probíhajícím před Soudním dvorem Evropské unie, tato rovnost hlasů neznamená přijetí doporučení, že by Parlament v těchto řízeních měl vystoupit. V tomto případě se má za to, že příslušný výbor nevydal žádné doporučení.

         Pozměňovací návrh 194

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 173

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 173

                        vypouští se

                        Zásady hlasování

                  1.
                        Hlasování o zprávě probíhá na základě doporučení příslušného výboru. Výbor může delegovat tento úkol na svého předsedu nebo zpravodaje.

                  2.
                        Výbor může doporučit, aby se o všech nebo o některých pozměňovacích návrzích hlasovalo najednou, aby byly přijaty, zamítnuty nebo prohlášeny za bezpředmětné.

                        Výbor také může navrhnout kompromisní pozměňovací návrhy.

                  3.
                        Pokud příslušný výbor doporučí, aby byly pozměňovací návrhy předloženy k hlasování najednou, uskuteční se nejprve toto hlasování o daných pozměňovacích návrzích.

                  4.
                        Pokud příslušný výbor navrhne kompromisní pozměňovací návrh, hlasuje se přednostně o tomto návrhu.

                  5.
                        O pozměňovacích návrzích, u nichž bylo požadováno jmenovité hlasování, se hlasuje jednotlivě.

                  6.
                        Dílčí hlasování není přípustné v případě hlasování najednou nebo hlasování o kompromisním pozměňovacím návrhu.

         Pozměňovací návrh 195

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 174

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 174

                  Článek 174

                  Pořadí při hlasování o pozměňovacích návrzích

                  Pořadí při hlasování o pozměňovacích návrzích

                  1.   Pozměňovací návrhy mají přednost před textem, k němuž se vztahují, a hlasuje se o nich před tímto textem.

                  1.   Pozměňovací návrhy mají přednost před textem, k němuž se vztahují, a hlasuje se o nich před tímto textem.

                  2.   Jestliže byly předloženy dva nebo více vzájemně se vylučujících pozměňovacích návrhů ke stejné části textu, má přednost pozměňovací návrh, který se nejvíce odchyluje od původního znění, a hlasuje se o něm nejdříve. Je-li přijat, jsou ostatní pozměňovací návrhy zamítnuty. Je-li zamítnut, hlasuje se o dalším pozměňovacím návrhu podle priority a obdobně se postupuje u každého ze zbývajících pozměňovacích návrhů. Jsou-li pochybnosti o tom, který návrh má přednost, rozhodne předseda. Jsou-li všechny pozměňovací návrhy zamítnuty, považuje se za přijaté původní znění, pokud není ve stanovené lhůtě požadováno oddělené hlasování.

                  2.   Jestliže byly předloženy dva nebo více vzájemně se vylučujících pozměňovacích návrhů ke stejné části textu, má přednost pozměňovací návrh, který se nejvíce odchyluje od původního znění, a hlasuje se o něm nejdříve. Je-li přijat, jsou ostatní pozměňovací návrhy zamítnuty. Je-li zamítnut, hlasuje se o dalším pozměňovacím návrhu podle priority a obdobně se postupuje u každého ze zbývajících pozměňovacích návrhů. Jsou-li pochybnosti o tom, který návrh má přednost, rozhodne předseda. Jsou-li všechny pozměňovací návrhy zamítnuty, považuje se za přijaté původní znění, pokud není ve stanovené lhůtě požadováno oddělené hlasování.

                  3.   Předseda může předložit k hlasování nejprve původní text nebo dát hlasovat před pozměňovacím návrhem, který se nejvíce odchyluje od původního znění, o jiném návrhu znění, který je bližší původnímu návrhu.

                  3.
                        Pokud se však
                      předseda
                        domnívá, že se tím usnadní hlasování,
                      může předložit k hlasování nejprve původní text nebo dát hlasovat před pozměňovacím návrhem, který se nejvíce odchyluje od původního znění, o jiném návrhu znění, který je bližší původnímu návrhu.

                  Získá-li kterýkoli z těchto textů většinu, neberou se ostatní předložené pozměňovací návrhy k
                        témuž
                      textu v potaz.

                  Získá-li kterýkoli z těchto textů většinu, neberou se ostatní předložené pozměňovací návrhy k
                        téže části
                      textu v potaz.

                  4.
                        Na návrh předsedy je výjimečně možné hlasovat o pozměňovacích návrzích předložených po ukončení rozpravy, jde-li o kompromisní pozměňovací návrhy, nebo pokud se vyskytnou technické problémy. Předseda musí získat k předložení takových pozměňovacích návrhů k hlasování souhlas Parlamentu.

                        Podle čl. 170 odst. 3 rozhoduje o přípustnosti pozměňovacích návrhů předseda. V případě kompromisních pozměňovacích návrhů předložených po ukončení rozpravy podle tohoto odstavce, rozhoduje předseda o jejich přípustnosti případ od případu, s přihlédnutím ke kompromisní povaze návrhů.

                        Pouze předseda může navrhnout, aby byl kompromisní pozměňovací návrh projednán. Pro předložení kompromisního pozměňovacího návrhu k hlasování musí předseda získat souhlas Parlamentu dotazem, zda jsou proti takovému hlasování nějaké námitky. Pokud je vznesena námitka, rozhodne Parlament o dané věci většinou odevzdaných hlasů.

                        4a.

                        Hlasuje-li se o kompromisních pozměňovacích návrzích, má toto hlasování přednost. .

                        4b.

                        V případě hlasování o kompromisním pozměňovacím návrhu není přípustné dílčí hlasování.

                  5.   Pokud příslušný výbor předložil pozměňovací návrhy k textu, kterého se týká zpráva, předseda o nich dá hlasovat najednou, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců nepožádá o oddělené hlasování, nebo nejsou-li předloženy jiné pozměňovací návrhy.

                  5.   Pokud příslušný výbor předložil pozměňovací návrhy k textu, kterého se týká zpráva, předseda o nich dá hlasovat najednou, pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců nepožádá
                        u určitých bodů
                      o oddělené
                        nebo dílčí
                      hlasování, nebo nejsou-li předloženy jiné
                        konkurenční
                      pozměňovací návrhy.

                  6.   Předseda může dát hlasovat o několika pozměňovacích návrzích najednou, pokud se tyto návrhy vzájemně doplňují.
                        V takových případech postupuje podle odstavce 5.
                      Předkladatelé
                        těchto
                      pozměňovacích návrhů mohou navrhnout hlasování najednou, pokud se jejich návrhy vzájemně doplňují.

                  6.   Předseda může dát hlasovat o několika pozměňovacích návrzích najednou, pokud se tyto návrhy vzájemně doplňují
                        , nepožádá-li politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců o oddělené nebo dílčí hlasování
                     . Předkladatelé pozměňovacích návrhů mohou
                        také
                      navrhnout hlasování najednou, pokud se jejich návrhy vzájemně doplňují.

                  7.   Předseda může po přijetí nebo zamítnutí určitého pozměňovacího návrhu rozhodnout, že se o několika jiných pozměňovacích návrzích s podobným obsahem nebo cílem bude hlasovat najednou. Předseda může před tímto rozhodnutím požádat Parlament o souhlas.

                  7.   Předseda může po přijetí nebo zamítnutí určitého pozměňovacího návrhu rozhodnout, že se o několika jiných pozměňovacích návrzích s podobným obsahem nebo cílem bude hlasovat najednou. Předseda může před tímto rozhodnutím požádat Parlament o souhlas.

                  Tento soubor pozměňovacích návrhů se může vztahovat k různým částem původního textu.

                  Tento soubor pozměňovacích návrhů se může vztahovat k různým částem původního textu.

                  8.   Pokud dva nebo více stejných pozměňovacích návrhů předložili různí předkladatelé, hlasuje se o nich jako o jednom návrhu.

                  8.   Pokud dva nebo více stejných pozměňovacích návrhů předložili různí předkladatelé, hlasuje se o nich jako o jednom návrhu.

                        8a.

                        O pozměňovacích návrzích, u nichž bylo požádáno o jmenovité hlasování, se hlasuje jednotlivě.

         Pozměňovací návrh 196

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 175

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 175

                  Článek 175

                        Projednávání
                      pozměňovacích návrhů
                        z pléna
                      ve výborech

                        Filtrování plenárních
                      pozměňovacích návrhů ve výborech

                  Pokud bylo
                        ke zprávě, kterou
                      má Parlament projednat, předloženo více než 50 pozměňovacích návrhů
                        a
                      žádostí o dílčí nebo oddělené hlasování, může předseda požádat
                        příslušný
                      výbor po konzultaci s jeho předsedou, aby
                        se sešel k projednání
                      těchto pozměňovacích návrhů nebo žádostí. O pozměňovacím návrhu nebo žádosti o dílčí nebo oddělené hlasování, které nezískají alespoň jednu
                        desetinu
                      hlasů členů výboru, se v Parlamentu nehlasuje.

                  Pokud bylo
                        k textu předloženému výborem, který
                      má Parlament projednat, předloženo více než 50 pozměňovacích návrhů
                        nebo
                      žádostí o dílčí nebo oddělené hlasování, může předseda požádat
                        tento
                      výbor po konzultaci s jeho předsedou, aby
                        hlasoval o každém z
                      těchto pozměňovacích návrhů nebo žádostí. O pozměňovacím návrhu nebo žádosti o dílčí nebo oddělené hlasování, které nezískají alespoň jednu
                        třetinu
                      hlasů členů výboru, se v Parlamentu nehlasuje.

         Pozměňovací návrh 197

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 176

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 176

                  Článek 176

                  Dílčí hlasování

                  Dílčí hlasování

                  1.   Jestliže text, o kterém se má hlasovat, obsahuje dvě nebo více ustanovení nebo se dotýká dvou nebo více otázek nebo může být rozdělen do dvou nebo více částí, které mají svůj ucelený smysl nebo normativní hodnotu, může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců požádat o dílčí hlasování.

                  1.   Jestliže text, o kterém se má hlasovat, obsahuje dvě nebo více ustanovení nebo se dotýká dvou nebo více otázek nebo může být rozdělen do dvou nebo více částí, které mají svůj ucelený smysl nebo normativní hodnotu, může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců požádat o dílčí hlasování.

                  2.   Tuto žádost je nutno podat večer přede dnem hlasování, pokud předseda nestanoví jinou lhůtu. O žádosti rozhodne předseda.

                  2.   Tuto žádost je nutno podat
                        nejpozději
                      večer přede dnem hlasování, pokud předseda nestanoví jinou lhůtu. O žádosti rozhodne předseda.

         Pozměňovací návrhy 198 a 347

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 178

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 178

                  Článek 178

                  Hlasování

                  Hlasování

                  1.   Zpravidla se v Parlamentu hlasuje zvednutím ruky.

                  1.   Zpravidla se v Parlamentu hlasuje zvednutím ruky.

                        Předseda však může kdykoli rozhodnout, že se hlasování uskuteční prostřednictvím elektronického hlasovacího zařízení.

                        1a.

                        Předseda prohlašuje hlasování za zahájené a za ukončené.

                        Jestliže již předseda prohlásil hlasování za zahájené, nesmí nikdo – kromě předsedy samotného – promluvit, dokud nebude hlasování prohlášeno za ukončené.

                        1b.

                        Pro zjištění, zda byl určitý text přijat nebo zamítnut, se berou v úvahu pouze hlasy pro a proti, kromě případů, kdy je ve Smlouvách stanovena zvláštní většina.

                  2.   Jestliže předseda rozhodne, že výsledek není jednoznačný, hlasuje se znovu s použitím elektronického hlasovacího zařízení, a pokud toto zařízení nefunguje, hlasuje se tak, že poslanci povstanou nebo zůstanou sedět.

                  2.   Jestliže předseda rozhodne, že výsledek
                        hlasování zvednutím ruky
                      není jednoznačný, hlasuje se znovu s použitím elektronického hlasovacího zařízení, a pokud toto zařízení nefunguje, hlasuje se tak, že poslanci povstanou nebo zůstanou sedět.

                        2a.

                        Předseda zjistí výsledek hlasování a oznámí jej.

                  3.   Výsledek hlasování se zaznamená.

                  3.   Výsledek hlasování se zaznamená.

         Pozměňovací návrh 199

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 179

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 179

                  Článek 179

                  Konečné hlasování

                  Konečné hlasování

                  Při rozhodování na základě zprávy Parlament pro jakékoli jediné nebo konečné hlasování uplatní jmenovité hlasování v souladu s čl. 180 odst. 2.
                        Při hlasování o pozměňovacích návrzích se uplatní jmenovité hlasování jen v případě žádosti podané v souladu s článkem 180.

                  Při rozhodování na základě zprávy Parlament pro jakékoli jediné nebo konečné hlasování uplatní jmenovité hlasování v souladu s čl. 180 odst. 2.

                  Ustanovení článku 179 týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

                  Ustanovení článku 179 týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

         Pozměňovací návrh 200

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 179 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 179a

                        Rovnost hlasů

                  1.
                        V případě rovnosti hlasů podle čl. 171 odst. 1 písm. b) nebo d) se text jako celek vrátí zpět výboru. Totéž platí pro hlasování podle článků 3 a 9.

                  2.
                        V případě rovnosti hlasů při hlasování o textu předloženém k dílčímu hlasování podle článku 176 se text považuje za přijatý.

                  3.
                        Ve všech ostatních případech rovnosti hlasů, aniž jsou dotčeny články, které vyžadují kvalifikovanou většinu, se text nebo návrh považuje za zamítnutý.

                        Čl. 179a odst. 3 se má vykládat tak, že v případě rovnosti hlasů při hlasování o návrhu doporučení podle čl. 141 odst. 4 nevystoupit při řízení před Soudním dvorem Evropské unie, tato rovnost hlasů neznamená přijetí doporučení, že by Parlament měl v těchto řízeních vystoupit. V tomto případě se má za to, že příslušný výbor nevydal žádné doporučení.

                        Předseda výboru může hlasovat, při rovnosti hlasů však nemá rozhodující hlas.

                     (Poslední dva pododstavce jsou vloženy jako výklad.)

         Pozměňovací návrh 201

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 180

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 180

                  Článek 180

                  Jmenovité hlasování

                  Jmenovité hlasování

                  1.   Kromě případů stanovených v
                        čl. 118 odst. 5, čl. 119 odst. 5 a článku 179
                      se hlasuje jmenovitě, požádá-li o to písemně nejméně čtyřicet poslanců nebo politická skupina večer přede dnem hlasování, pokud předseda nestanoví jinou lhůtu.

                  1.   Kromě případů stanovených v
                        těchto článcích
                      se hlasuje jmenovitě, požádá-li o to písemně nejméně čtyřicet poslanců nebo politická skupina
                        nejpozději
                      večer přede dnem hlasování, pokud předseda nestanoví jinou lhůtu.

                  Ustanovení
                        čl. 180 odst. 1
                      týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

                  Ustanovení
                        článku 180
                      týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

                        1a.

                        Každá politická skupina může v průběhu jednoho dílčího zasedání předložit nejvýše sto žádostí o jmenovité hlasování.

                  2.   Jmenovité hlasování se provede s použitím elektronického hlasovacího zařízení. Nelze-li toto zařízení z technických důvodů použít,
                        hlasují poslanci
                      v abecedním pořadí počínaje jménem poslance, kterého určí los. Předseda hlasuje jako poslední.

                  2.   Jmenovité hlasování se provede s použitím elektronického hlasovacího zařízení.

                  Nelze-li toto zařízení z technických důvodů použít,
                        může se hlasovat
                      v abecedním pořadí počínaje jménem poslance, kterého určí los. Předseda hlasuje jako poslední. Hlasování proběhne ústně a vyjádří se slovem „ano“, „ne“ nebo „zdržuji se“.

                  Hlasování proběhne ústně a vyjádří se slovem „ano“, „ne“, nebo „zdržuji se“.
                        Pro zjištění, zda byl návrh přijat nebo zamítnut, se berou v úvahu pouze hlasy pro a proti. Předseda zjistí výsledek hlasování a oznámí jej.

                  Hlasování se zaznamená do zápisů ze zasedání podle politických skupin, přičemž jména poslanců jsou v abecedním pořadí a u každého je uvedeno, jak hlasoval.

                        2a.
                        Hlasování se zaznamená do zápisů ze zasedání podle politických skupin, přičemž jména poslanců jsou v abecedním pořadí a u každého je uvedeno, jak hlasoval.

         Pozměňovací návrh 202

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 180 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 180a

                        Tajné hlasování

                  1.
                        V případě jmenování se hlasuje tajně, aniž jsou dotčeny čl. 15 odst. 1 a čl. 204 odst. 2 druhý pododstavec.

                        Při sčítání odevzdaných hlasů se berou v potaz jen hlasovací lístky se jmény jmenovaných kandidátů.

                  2.
                        Tajné hlasování se koná také na žádost nejméně pětiny všech poslanců Parlamentu. Takovou žádost je nutno vznést před zahájením hlasování.

                  3.
                        Žádost o tajné hlasování má přednost před žádostí o jmenovité hlasování.

                  4.
                        Pokud hlasování neprobíhá elektronicky, sečte hlasy odevzdané při tajném hlasování dva až osm skrutátorů, kteří jsou vylosování mezi poslanci.

                        Při hlasování podle odstavce 1 nesmějí kandidáti vykonávat funkci skrutátorů.

                        Jména poslanců, kteří se zúčastnili tajného hlasování, se zaznamenají do zápisu ze zasedání, při kterém se tajné hlasování konalo.

         Pozměňovací návrh 203

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 181

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 181

                  Článek 181

                        Elektronické hlasování

                        Používání elektronického hlasovacího zařízení

                  1.
                        Předseda může kdykoli rozhodnout, že se hlasování uvedené v článcích 178, 180 a 182 uskuteční prostřednictvím elektronického hlasovacího zařízení.

                        Pokud nemůže být elektronické hlasování z technických důvodů použito, hlasuje se podle článku 178, čl. 180 odst. 2 nebo článku 182.

                  Po technické stránce je používání elektronického hlasovacího zařízení upraveno pokyny předsednictva.

                  1.   Po technické stránce je používání elektronického hlasovacího zařízení upraveno pokyny předsednictva.

                  2.   Při elektronickém hlasování
                        se
                      zaznamená pouze číselný výsledek hlasování.

                  2.   Při elektronickém hlasování
                        , nejedná-li se o jmenovité hlasování, se
                      zaznamená pouze číselný výsledek hlasování.

                        Je-li však požadováno jmenovité hlasování podle čl. 180 odst. 1, zaznamenají se hlasy v zápisu ze zasedání podle politických skupin, přičemž jména poslanců jsou v abecedním pořadí.

                  3.
                        Jmenovité hlasování se uskuteční podle čl. 180 odst. 2, jestliže o to požádá většina přítomných poslanců. Zařízení uvedené v odstavci 1 tohoto článku lze použít ke zjištění, zda je přítomna většina poslanců.

                        3a.

                        Předseda může kdykoli rozhodnout o použití elektronického hlasovacího zařízení ke kontrole, zda byla dosažena prahová hodnota.

         Pozměňovací návrh 204

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 182

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 182

                        vypouští se

                        Tajné hlasování

                  1.
                        V případě jmenování se hlasuje tajně, aniž jsou dotčeny čl. 15 odst. 1, čl. 199 odst. 1 a čl. 204 odst. 2 druhý pododstavec.

                        Při sčítání odevzdaných hlasů se berou v úvahu jen hlasovací lístky se jmény poslanců, kteří jsou kandidáty.

                  2.
                        Tajné hlasování se rovněž může konat na žádost nejméně pětiny všech poslanců Parlamentu. Takovou žádost je nutno vznést před zahájením hlasování.

                        Pokud žádost o tajné hlasování před zahájením hlasování předloží nejméně pětina všech poslanců Parlamentu, Parlament musí tímto způsobem hlasovat.

                  3.
                        Žádost o tajné hlasování má přednost před žádostí o jmenovité hlasování.

                  4.
                        Dva až osm skrutátorů, kteří byli vylosováni mezi poslanci, sečte hlasy odevzdané při tajném hlasování, pokud hlasování neproběhne elektronicky.

                        Při hlasování podle odstavce 1 nesmějí kandidáti vykonávat funkci skrutátorů.

                        Jména poslanců, kteří se zúčastnili tajného hlasování, se zaznamenají do zápisů ze zasedání, při kterém se tajné hlasování konalo.

         Pozměňovací návrh 205

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 182 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 182a

                        Spory týkající se hlasování

                  1.
                        Procesní námitky týkající se platnosti hlasování mohou být vzneseny, poté, co předseda prohlásí hlasování za ukončené.

                  2.
                        Po oznámení výsledku hlasování provedeného zvednutím ruky může poslanec požadovat, aby byl tento výsledek ověřen s použitím elektronického hlasovacího zařízení.

                  3.
                        Předseda rozhodne, zda je oznámený výsledek platný. Jeho rozhodnutí je konečné.

         Pozměňovací návrh 206

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 183

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 183

                  Článek 183

                  Vysvětlení hlasování

                  Vysvětlení hlasování

                  1.   Po ukončení
                        obecné rozpravy
                      může kterýkoli poslanec podat ústní vysvětlení konečného hlasování v rozsahu nejvýše jedné minuty
                        nebo
                      podat
                        písemné
                      vysvětlení
                        obsahující nejvýše 200 slov, které se zahrne do doslovného záznamu
                     .

                  1.   Po ukončení
                        hlasování
                      může kterýkoli poslanec podat ústní vysvětlení
                        jediného nebo
                      konečného hlasování
                        o bodu předloženém Parlamentu
                      v rozsahu nejvýše jedné minuty
                        . Každý poslanec může
                      podat
                        maximálně tři ústní
                      vysvětlení
                        svého hlasování v průběhu jednoho dílčího zasedání
                     .

                        Každý poslanec může k takovému hlasování podat písemné vysvětlení obsahující nejvýše 200 slov, které se umístí na stránku daného poslance na internetových stránkách Parlamentu.

                  Kterákoli politická skupina může podat vysvětlení hlasování, v rozsahu nejvýše dvou minut.

                  Kterákoli politická skupina může podat vysvětlení hlasování, v rozsahu nejvýše dvou minut.

                  Po zahájení prvního vystoupení s vysvětlením hlasování nejsou žádné další žádosti o podání vysvětlení hlasování přípustné.

                  Po zahájení prvního vystoupení s vysvětlením hlasování
                        o prvním bodu
                      nejsou žádné další žádosti o podání vysvětlení hlasování přípustné.

                  Vysvětlení hlasování je přípustné po konečném hlasování o jakémkoli
                        tématu
                      předloženém Parlamentu. Pro účely tohoto článku výraz „konečné hlasování“ nepředjímá typ hlasování, ale rozumí se jím poslední hlasování o jakémkoli bodu.

                  Vysvětlení hlasování je přípustné po
                        jediném nebo
                      konečném hlasování o jakémkoli
                        bodu
                      předloženém Parlamentu. Pro účely tohoto článku výraz „konečné hlasování“ nepředjímá typ hlasování, ale rozumí se jím poslední hlasování o jakémkoli bodu.

                  2.   Vysvětlení hlasování není přípustné v případě hlasování o procesních otázkách.

                  2.   Vysvětlení hlasování není přípustné v případě
                        tajného
                      hlasování
                        nebo hlasování
                      o procesních otázkách.

                  3.   Pokud byl na pořad jednání Parlamentu zařazen
                        návrh legislativního aktu
                      nebo
                        zpráva podle článku 150
                     , mohou poslanci podat písemná vysvětlení hlasování podle odstavce 1.

                  3.   Pokud byl na pořad jednání Parlamentu zařazen
                        bod bez pozměňovacích návrhů
                      nebo
                        bez rozpravy
                     , mohou poslanci podat
                        pouze
                      písemná vysvětlení hlasování podle odstavce 1.

                  Vysvětlení hlasování podaná buď ústně, nebo písemně se musí týkat přímo
                        textu, o kterém se hlasuje
                     .

                  Vysvětlení hlasování podaná buď ústně, nebo písemně se musí týkat přímo
                        bodu předloženého Parlamentu
                     .

         Pozměňovací návrh 207

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 184

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 184

                        vypouští se

                        Spory týkající se hlasování

                  1.
                        Předseda prohlašuje hlasování za zahájené a za ukončené.

                  2.
                        Jestliže již předseda prohlásil hlasování za zahájené, nikdo s výjimkou jeho samého nesmí promluvit, dokud není hlasování prohlášeno za ukončené.

                  3.
                        Procesní námitky týkající se platnosti hlasování mohou být vzneseny, dokud předseda neprohlásí hlasování za ukončené.

                  4.
                        Po oznámení výsledku hlasování provedeného zvednutím ruky může poslanec požadovat, aby byl tento výsledek ověřen s použitím elektronického hlasovacího zařízení.

                  5.
                        Předseda rozhodne, zda je oznámený výsledek platný. Jeho rozhodnutí je konečné.

         Pozměňovací návrh 208

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava VII – kapitola 6 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  KAPITOLA 6

                  KAPITOLA 6

                        NÁVRHY NA PŘERUŠENÍ JEDNÁNÍ
                      A PROCESNÍ NÁVRHY

                        PROCESNÍ NÁMITKY
                      A PROCESNÍ NÁVRHY

         Pozměňovací návrh 209

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 185

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 185

                  Článek 185

                  Procesní návrhy

                  Procesní návrhy

                  1.   Přednostně se projednává procesní návrh týkající se:

                  1.   Následující procesní návrhy týkající se:

                              a)

                              nepřípustnosti věci (článek 187),

                              a)

                              nepřípustnosti věci (článek 187),

                              b)

                              vrácení výboru (článek 188),

                              b)

                              vrácení výboru (článek 188),

                              c)

                              ukončení rozpravy (článek 189),

                              c)

                              ukončení rozpravy (článek 189),

                              d)

                              odročení rozpravy a hlasování (článek 190), nebo

                              d)

                              odročení rozpravy a hlasování (článek 190), nebo

                              e)

                              přerušení nebo ukončení denního zasedání (článek 191).

                              e)

                              přerušení nebo ukončení denního zasedání (článek 191).

                  se projednávají přednostně.

                  Kromě navrhovatele se mohou k těmto návrhům vyjádřit pouze: jeden řečník
                        ve prospěch návrhu, jeden řečník
                      proti návrhu a předseda nebo zpravodaj příslušného výboru.

                  Kromě navrhovatele se mohou k těmto návrhům vyjádřit pouze: jeden řečník proti návrhu a předseda nebo zpravodaj příslušného výboru.

                  2.   Řečnická doba nesmí překročit jednu minutu.

                  2.   Řečnická doba nesmí překročit jednu minutu.

         Pozměňovací návrh 210

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 186

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        186

                  Článek
                        184a

                  Procesní námitky

                  Procesní námitky

                  1.   Poslanci může být uděleno slovo, aby upozornil předsedu na jakékoli porušení jednacího řádu Parlamentu. Poslanec nejprve uvede, na který článek se odvolává.

                  1.   Poslanci může být uděleno slovo, aby upozornil předsedu na jakékoli porušení jednacího řádu Parlamentu. Poslanec nejprve uvede, na který článek se odvolává.

                  2.
                        Žádost
                      o vznesení procesní námitky
                        má
                      přednost před ostatními žádostmi o udělení slova.

                  2.
                        Žádosti
                      o vznesení procesní námitky
                        mají
                      přednost před ostatními žádostmi o udělení slova
                        nebo před procesními návrhy
                     .

                  3.   Řečnická doba nesmí překročit jednu minutu.

                  3.   Řečnická doba nesmí překročit jednu minutu.

                  4.   Předseda okamžitě rozhodne o opodstatněnosti procesních námitek v souladu s jednacím řádem a oznámí své rozhodnutí ihned po vznesení námitky. O jeho rozhodnutí se nehlasuje.

                  4.   Předseda okamžitě rozhodne o opodstatněnosti procesních námitek v souladu s jednacím řádem a oznámí své rozhodnutí ihned po vznesení námitky. O jeho rozhodnutí se nehlasuje.

                  5.   Výjimečně může předseda prohlásit, že své rozhodnutí oznámí později, avšak vždy do dvaceti čtyř hodin po vznesení procesní námitky. Odklad tohoto rozhodnutí nemá za následek odročení rozpravy. Předseda může postoupit záležitost příslušnému výboru.

                  5.   Výjimečně může předseda prohlásit, že své rozhodnutí oznámí později, avšak vždy do dvaceti čtyř hodin po vznesení procesní námitky. Odklad tohoto rozhodnutí nemá za následek odročení rozpravy. Předseda může postoupit záležitost příslušnému výboru.

                  Žádost o vznesení procesní námitky se musí týkat právě projednávaného bodu pořadu jednání. Předseda může procesní námitku, která se týká jiné věci, odkázat na vhodnou dobu, např. po skončení projednávání aktuálního bodu pořadu jednání nebo před přerušením denního zasedání.

                  Žádost o vznesení procesní námitky se musí týkat právě projednávaného bodu pořadu jednání. Předseda může procesní námitku, která se týká jiné věci, odkázat na vhodnou dobu, např. po skončení projednávání aktuálního bodu pořadu jednání nebo před přerušením denního zasedání.

                     (Tento článek se v pozměněném znění přesouvá před článek 185.)

         Pozměňovací návrh 211

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 187

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 187

                  Článek 187

                  Nepřípustnost věci

                  Nepřípustnost věci

                  1.   Na začátku rozpravy o určitém bodu pořadu může
                        být vznesena námitka
                      nepřípustnosti. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  1.   Na začátku rozpravy o určitém bodu pořadu
                        jednání
                      může
                        politická skupina nebo čtyřicet poslanců vznést námitku
                      nepřípustnosti. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  Záměr vznést námitku nepřípustnosti věci je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který o tom ihned informuje Parlament.

                  Záměr vznést námitku nepřípustnosti věci je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který o tom ihned informuje Parlament.

                  2.   Je-li námitka přijata, přistoupí Parlament ihned k dalšímu bodu pořadu jednání.

                  2.   Je-li námitka přijata, přistoupí Parlament ihned k dalšímu bodu pořadu jednání.

         Pozměňovací návrh 212

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 188

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 188

                  Článek 188

                  Vrácení výboru

                  Vrácení výboru

                  1.   Při stanovení pořadu jednání nebo před zahájením rozpravy může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců požádat o vrácení věci výboru.

                  1.   Při stanovení pořadu jednání nebo před zahájením rozpravy může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců požádat o vrácení věci výboru.

                  Záměr navrhnout vrácení věci výboru je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který o tom ihned informuje Parlament.

                  Záměr navrhnout vrácení věci výboru je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který o tom ihned informuje Parlament.

                  2.   O vrácení věci výboru může rovněž požádat politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců před hlasováním nebo v jeho průběhu. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  2.   O vrácení věci výboru může rovněž požádat politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců před hlasováním nebo v jeho průběhu. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  3.   Žádost lze vznést pouze jednou při každém z těchto tří procesních kroků.

                  3.   Žádost lze vznést pouze jednou při každém z těchto tří procesních kroků.

                  4.   Vrácením věci výboru se přerušuje
                        rozprava o tomto
                      bodu.

                  4.   Vrácením věci výboru se přerušuje
                        projednávání tohoto
                      bodu.

                  5.   Parlament může stanovit lhůtu, v níž musí výbor oznámit své závěry.

                  5.   Parlament může stanovit lhůtu, v níž musí výbor oznámit své závěry.

         Pozměňovací návrh 213

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 190

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 190

                  Článek 190

                  Odročení rozpravy
                        a
                      odklad hlasování

                  Odročení rozpravy
                        nebo
                      odklad hlasování

                  1.   Na začátku rozpravy o některém bodu pořadu jednání může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh, aby byla rozprava odročena na určitý den a hodinu. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  1.   Na začátku rozpravy o některém bodu pořadu jednání může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh, aby byla rozprava odročena na určitý den a hodinu. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  Záměr odročit rozpravu je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který ihned informuje Parlament.

                  Záměr odročit rozpravu je oznámen nejméně dvacet čtyři hodin předem předsedovi, který ihned informuje Parlament.

                  2.   Je-li tento návrh přijat, přikročí Parlament k dalšímu bodu pořadu jednání. Odročená rozprava se uskuteční v určený den a hodinu.

                  2.   Je-li tento návrh přijat, přikročí Parlament k dalšímu bodu pořadu jednání. Odročená rozprava se uskuteční v určený den a hodinu.

                  3.   Jestliže je tento návrh zamítnut, nelze jej předložit znovu během téhož dílčího zasedání.

                  3.   Jestliže je tento návrh zamítnut, nelze jej předložit znovu během téhož dílčího zasedání.

                  4.   Před hlasováním nebo v jeho průběhu může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců navrhnout, aby bylo hlasování odloženo. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                  4.   Před hlasováním nebo v jeho průběhu může politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců navrhnout, aby bylo hlasování odloženo. O tomto návrhu se okamžitě hlasuje.

                        V rozhodnutí Parlamentu o odročení rozpravy na jedno z příštích dílčích zasedání musí být určeno zasedání, na jehož pořad jednání bude rozprava zařazena, s vědomím, že pořad jednání pro toto dílčí zasedání bude sestaven podle článků 149 a 152.

         Pozměňovací návrh 214

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 191

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 191

                  Článek 191

                  Přerušení nebo ukončení denního zasedání

                  Přerušení nebo ukončení denního zasedání

                  Denní zasedání může být přerušeno nebo ukončeno během rozpravy nebo během hlasování, jestliže tak rozhodne Parlament na návrh předsedy nebo na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců. O takovém návrhu nebo žádosti se okamžitě hlasuje.

                  Denní zasedání může být přerušeno nebo ukončeno během rozpravy nebo během hlasování, jestliže tak rozhodne Parlament na návrh předsedy nebo na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců. O takovém návrhu nebo žádosti se okamžitě hlasuje.

                  Je-li předložena žádost o přerušení nebo ukončení denního zasedání, má se o ní hlasovat bez zbytečného odkladu. Měly by být použity obvyklé prostředky pro oznamování hlasování v plénu a v souladu s dosavadní praxí by poslanci měli mít dostatek času na to, aby se dostali do jednacího sálu.

                  Je-li předložena žádost o přerušení nebo ukončení denního zasedání, má se o ní hlasovat bez zbytečného odkladu. Měly by být použity obvyklé prostředky pro oznamování hlasování v plénu a v souladu s dosavadní praxí by poslanci měli mít dostatek času na to, aby se dostali do jednacího sálu.

                  Je-li žádost zamítnuta, analogicky s ustanovením čl.
                        152
                      odst. 2 druhého pododstavce nelze podobnou žádost tentýž den znovu předložit. V souladu s
                        výkladem k čl. 22 odst. 1
                      má předseda právo zamezit nadužívání možnosti předkládat žádosti podle tohoto článku.

                  Je-li žádost zamítnuta, analogicky s ustanovením čl.
                        149a
                      odst. 2 druhého pododstavce nelze podobnou žádost tentýž den znovu předložit. V souladu s
                        článkem 164a
                      má předseda právo zamezit nadužívání možnosti předkládat žádosti podle tohoto článku.

         Pozměňovací návrh 215

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 192

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 192

                  Článek 192

                  Zápis

                  Zápis

                  1.   Zápis z každého denního zasedání, obsahující popis jednání a rozhodnutí Parlamentu
                        a jména řečníků
                     ,
                        se rozdá
                      nejméně půl hodiny před zahájením odpolední části následujícího denního zasedání.

                  1.   Zápis z každého denního zasedání, obsahující popis jednání
                        , jména řečníků
                      a rozhodnutí Parlamentu,
                        včetně výsledků každého hlasování o pozměňovacích návrzích, je dán k dispozici
                      nejméně půl hodiny před zahájením odpolední části následujícího denního zasedání.

                        V rámci legislativního procesu se za rozhodnutí ve smyslu tohoto ustanovení považují i všechny pozměňovací návrhy přijaté Parlamentem, i když je návrh Komise podle čl. 60 odst. 1 nebo postoj Rady podle čl. 68 odst. 3 s konečnou platností zamítnut.

                        1a.

                        Seznam dokumentů, z nichž vycházejí parlamentní rozpravy a rozhodnutí, se zveřejní v zápisu.

                  2.   Na začátku odpolední části denního zasedání předseda předloží Parlamentu zápis z předchozího denního zasedání ke schválení.

                  2.   Na začátku odpolední části denního zasedání předseda předloží Parlamentu zápis z předchozího denního zasedání ke schválení.

                  3.   Jsou-li k zápisům vzneseny
                        jakékoli
                      námitky, Parlament v případě potřeby rozhodne, zda se
                        mají požadované změny projednávat
                     . Žádný poslanec nesmí o tématu hovořit déle než jednu minutu.

                  3.   Jsou-li k zápisům vzneseny námitky, Parlament v případě potřeby rozhodne, zda se
                        má požadované změny zohlednit
                     . Žádný poslanec nesmí o tématu hovořit déle než jednu minutu.

                  4.   Zápis podepisuje předseda a generální tajemník a je uložen do archivu Parlamentu. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.

                  4.   Zápis podepisuje předseda a generální tajemník a je uložen do archivu Parlamentu. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 216

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 194

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 194

                  Článek 194

                  Doslovné záznamy

                  Doslovné záznamy

                  1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje jako mnohojazyčný dokument, v němž jsou veškeré ústně pronesené příspěvky uvedeny
                        ve svém
                      původním
                        jazykovém znění
                     .

                  1.   Doslovný záznam každého denního zasedání se vyhotovuje jako mnohojazyčný dokument, v němž jsou veškeré ústně pronesené příspěvky uvedeny
                        v
                      původním
                        úředním jazyce
                     .

                        1a.

                        Aniž jsou dotčeny jeho další disciplinární pravomoci, může předseda nechat z těchto doslovných záznamů vymazat projevy poslanců, kteří hovořili bez vyzvání nebo kteří pokračovali v projevu po uplynutí doby, jež jim byla vyhrazena.

                  2.   Řečníci mohou provést opravy v přepisu znění svých ústně pronesených příspěvků nejpozději do pěti pracovních dnů. V této lhůtě jsou opravy zaslány sekretariátu.

                  2.   Řečníci mohou provést opravy v přepisu znění svých ústně pronesených příspěvků nejpozději do pěti pracovních dnů. V této lhůtě jsou opravy zaslány sekretariátu.

                  3.   Mnohojazyčný doslovný záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie a je uložen do archivu Parlamentu.

                  3.   Mnohojazyčný doslovný záznam se zveřejňuje jako příloha Úředního věstníku Evropské unie a je uložen do archivu Parlamentu.

                  4.   Překlad vybrané pasáže doslovného záznamu do jakéhokoli úředního jazyka se pořizuje na žádost poslance. Je-li to nezbytné, musí být překlad zajištěn v nejkratším možném termínu.

                  4.   Překlad vybrané pasáže doslovného záznamu do jakéhokoli úředního jazyka se pořizuje na žádost poslance. Je-li to nezbytné, musí být překlad zajištěn v nejkratším možném termínu.

         Pozměňovací návrh 217

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 195

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 195

                  Článek 195

                  Audiovizuální záznam ze zasedání

                  Audiovizuální záznam ze zasedání

                  1.   Zasedání Parlamentu v jazycích, v nichž probíhá, a s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech aktivních tlumočnických kabin se vysílá na jeho internetových stránkách v reálném čase.

                  1.   Zasedání Parlamentu v jazycích, v nichž probíhá, a s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech aktivních tlumočnických kabin se vysílá na jeho internetových stránkách v reálném čase.

                  2.   Ihned po každém denním zasedání je pořízen indexovaný audiovizuální záznam z tohoto zasedání v jazycích, v nichž probíhalo, s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech tlumočnických kabin a je zpřístupněn na internetových stránkách Parlamentu
                        během stávajícího
                      a následujícího volebního období a poté je uložen do archivu Parlamentu. Tento audiovizuální záznam je odkazem propojen s mnohojazyčnými doslovnými záznamy, jakmile jsou k dispozici.

                  2.   Ihned po každém denním zasedání je pořízen indexovaný audiovizuální záznam z tohoto zasedání v jazycích, v nichž probíhalo, s mnohojazyčným zvukovým záznamem ze všech tlumočnických kabin a je zpřístupněn na internetových stránkách Parlamentu
                        po zbývající dobu daného volebního období
                      a
                        po dobu
                      následujícího volebního období a poté je uložen do archivu Parlamentu. Tento audiovizuální záznam je odkazem propojen s mnohojazyčnými doslovnými záznamy, jakmile jsou k dispozici.

         Pozměňovací návrh 218

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava VIII – kapitola 1 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  VÝBORY
                        - ZŘIZOVÁNÍ A PŮSOBNOST

                  VÝBORY

         Pozměňovací návrh 219

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 196

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 196

                  Článek 196

                  Zřizování stálých výborů

                  Zřizování stálých výborů

                  Na návrh Konference předsedů zřídí Parlament stálé výbory
                        , jejichž
                      působnost je vymezena v příloze jednacího řádu (22). Jejich členové
                        se volí
                      během prvního dílčího zasedání, které následuje po novém zvolení Parlamentu, a pak znovu po dvou a půl letech.

                  Na návrh Konference předsedů zřídí Parlament stálé výbory
                        . Jejich
                      působnost je vymezena v příloze jednacího řádu (22)

                        , která se přijímá většinou odevzdaných hlasů
                     . Jejich členové
                        jsou jmenováni
                      během prvního dílčího zasedání, které následuje po novém zvolení Parlamentu, a pak znovu po dvou a půl letech.

                        Působnost
                      stálých výborů
                        může být stanovena
                      i v jiné době než při zřizování výboru.

                        Úkoly
                      stálých výborů
                        mohou být vymezeny
                      i v jiné době než při zřizování výboru.

         Pozměňovací návrh 220

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 197

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 197

                  Článek 197

                        Zřizování zvláštních výborů

                        Zvláštní výbory

                  Na návrh Konference předsedů může Parlament kdykoli zřídit zvláštní výbory, jejichž
                        působnost
                     , složení a funkční období se stanoví současně s přijetím rozhodnutí o jejich zřízení
                        ; jejich funkční období nesmí překročit dvanáct měsíců, pokud Parlament nerozhodne po uplynutí tohoto funkčního období o jeho prodloužení
                     .

                  1.   Na návrh Konference předsedů může Parlament kdykoli zřídit zvláštní výbory, jejichž
                        úkoly
                     ,
                        početní
                      složení a funkční období se stanoví současně s přijetím rozhodnutí o jejich zřízení.

                        Ze skutečnosti, že se působnost, složení a funkční období zvláštních výborů stanoví ve stejné době, kdy jsou tyto výbory zřízeny, vyplývá, že Parlament nemůže následně rozhodnout o změně jejich působnosti ani ve smyslu jejich rozšíření, ani ve smyslu jejich omezení.

                        1a.

                        Funkční období zvláštních výborů nesmí překročit 12 měsíců, pokud Parlament nerozhodne po uplynutí tohoto funkčního období o jeho prodloužení. Nestanoví-li rozhodnutí Parlamentu, kterým se zvláštní výbor zřizuje, jinak, začíná jeho funkční období dnem, kdy proběhla jeho ustavující schůze.

                        1b.

                        Zvláštní výbory nejsou oprávněny předkládat stanoviska jiným výborům.

         Pozměňovací návrhy 221 a 307

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 198

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 198

                  Článek 198

                  Vyšetřovací výbory

                  Vyšetřovací výbory

                  1.   Parlament
                        může
                      na žádost čtvrtiny všech poslanců zřídit vyšetřovací výbor, který se zabývá případy porušení práva Unie nebo nesprávným úředním postupem při jeho uplatňování, kterého se
                        údajně
                      dopustil orgán nebo instituce Evropské unie, orgán veřejné moci členského státu nebo osoby, jimž právo Unie dává pravomoc provádět toto právo.

                  1.
                        V souladu s článkem 226 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 2 rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o pravidlech pro výkon vyšetřovacího práva Evropského parlamentu může
                      Parlament na žádost čtvrtiny všech poslanců zřídit vyšetřovací výbor, který se zabývá případy
                        údajného
                      porušení práva Unie nebo nesprávným úředním postupem při jeho uplatňování, kterého se dopustil orgán nebo instituce Evropské unie, orgán veřejné moci členského státu nebo osoby, jimž právo Unie dává pravomoc provádět toto právo.

                        Rozhodnutí o zřízení tohoto výboru je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie do jednoho měsíce. Parlament navíc učiní všechny kroky nezbytné k tomu, aby toto rozhodnutí vešlo v obecnou známost.

                        K předmětu vyšetřování tak, jak byl vymezen jednou čtvrtinou všech poslanců Parlamentu, a k období pro vyšetřování stanovenému v odstavci 10 nelze předkládat pozměňovací návrhy.

                        1a.

                        Rozhodnutí o zřízení vyšetřovacího výboru se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do jednoho měsíce od jeho přijetí.

                  2.   Způsob práce vyšetřovacího výboru se řídí ustanoveními
                        tohoto
                      jednacího řádu vztahujícími se na výbory, pokud není v tomto článku a v rozhodnutí
                        Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. dubna 1995 o prováděcích ustanoveních pro výkon vyšetřovacích pravomocí Evropského parlamentu, které je připojeno k tomuto jednacímu řádu

                      (23)

                        ,
                      stanoveno jinak.

                  2.   Způsob práce vyšetřovacího výboru se řídí ustanoveními jednacího řádu vztahujícími se na výbory, pokud není v tomto článku a v rozhodnutí
                        95/167/ES, Euratom, ESUO
                      stanoveno jinak.

                  3.   V žádosti o zřízení vyšetřovacího výboru musí být přesně uveden předmět vyšetřování a žádost musí obsahovat podrobné odůvodnění. Parlament na návrh Konference předsedů rozhodne, zda výbor zřídí, a pokud ano,
                        určí též podle článku 199
                      jeho složení.

                  3.   V žádosti o zřízení vyšetřovacího výboru musí být přesně uveden předmět vyšetřování a žádost musí obsahovat podrobné odůvodnění. Parlament na návrh Konference předsedů rozhodne, zda výbor zřídí, a pokud ano,
                        stanoví jeho početní
                      složení.

                  4.
                        Vyšetřovací výbor ukončí svou práci předložením zprávy nejpozději do dvanácti měsíců. Parlament může dvakrát rozhodnout o prodloužení tohoto období vždy o tři měsíce.

                        Ve vyšetřovacím výboru mohou hlasovat pouze jeho řádní členové, nebo v případě jejich nepřítomnosti jejich stálí náhradníci.

                        4a.

                        Vyšetřovací výbory nejsou oprávněny předkládat stanoviska jiným výborům.

                        4b.

                        Ve vyšetřovacím výboru mohou ve všech jednotlivých fázích řízení hlasovat pouze jeho řádní členové nebo v případě jejich nepřítomnosti jejich náhradníci.

                  5.   Vyšetřovací výbor zvolí svého předsedu a
                        dva
                      místopředsedy a jmenuje jednoho nebo více zpravodajů. Výbor může rovněž svěřit odpovědnosti, povinnosti nebo zvláštní úkoly svým členům, kteří musí následně podrobně informovat výbor o jejich plnění.

                  5.   Vyšetřovací výbor zvolí svého předsedu a místopředsedy a jmenuje jednoho nebo více zpravodajů. Výbor může rovněž svěřit odpovědnosti, povinnosti nebo zvláštní úkoly svým členům, kteří musí následně podrobně informovat výbor o jejich plnění.

                  V době mezi schůzemi
                        vykonává
                      v naléhavých případech nebo v případech potřeby pravomoci výboru
                        jeho předsednictvo a jeho
                      kroky musí výbor schválit na nejbližší schůzi.

                        5a.
                        V době mezi schůzemi
                        vykonávají
                      v naléhavých případech nebo v případech potřeby pravomoci výboru
                        koordinátoři a jejich
                      kroky musí výbor schválit na nejbližší schůzi.

                  6.
                        Pokud vyšetřovací výbor usoudí, že bylo porušeno některé z jeho práv, navrhne předsedovi Parlamentu, aby přijal příslušná opatření.

                  7.
                        Vyšetřovací výbor se může obrátit na orgány nebo osoby uvedené v článku 3 rozhodnutí, které je uvedeno v odstavci 2, a předvolat je ke slyšení nebo od nich získat dokumenty.

                        Cestovní výdaje a výdaje na pobyt členů a úředníků orgánů a institucí Unie hradí tyto orgány a instituce. Cestovní výdaje a výdaje na pobyt jiných osob, které budou vypovídat před vyšetřovacím výborem, hradí Evropský parlament v souladu s předpisy o slyšení odborníků.

                        Osoby, které mají vypovídat před vyšetřovacím výborem, mají stejná práva jako svědci před soudem v zemi svého původu. Tyto osoby musí být předtím, než učiní výpověď před výborem, poučeny o svých právech.

                  Pokud jde o použití jazyků, použije vyšetřovací výbor článek 158. Předsednictvo výboru však:

                  7.   Pokud jde o použití jazyků, použije vyšetřovací výbor článek 158. Předsednictvo výboru však:

                              —

                              může omezit tlumočení na úřední jazyky účastníků daných jednání, pokud tento krok považuje za nezbytný z důvodu zachování důvěrnosti, a

                              —

                              může omezit tlumočení na úřední jazyky účastníků daných jednání, pokud tento krok považuje za nezbytný z důvodu zachování důvěrnosti, a

                              —

                              rozhodne o překladu obdržených dokumentů, aby bylo zajištěno, že daný výbor bude moci konat svá jednání účelně a rychle a že bude zachováno nezbytné utajení a důvěrnost jednání.

                              —

                              rozhodne o překladu obdržených dokumentů, aby bylo zajištěno, že daný výbor bude moci konat svá jednání účelně a rychle a že bude zachováno nezbytné utajení a důvěrnost jednání.

                  8.
                        Předseda vyšetřovacího výboru spolu s předsednictvem zajistí, aby bylo zachováno utajení nebo důvěrnost jednání, a včas o tom uvědomí členy výboru.

                        Rovněž výslovně poukáže na čl. 2 odst. 2 výše uvedeného rozhodnutí. Použije se příloha VII část A jednacího řádu.

                  9.
                        Předané tajné nebo důvěrné dokumenty se projednávají za takových technických opatření, která zajistí, aby výlučný přístup k nim měli pouze členové odpovědní za jejich zkoumání. Příslušní členové učiní závazné prohlášení, že neumožní jiné osobě přístup k tajným nebo důvěrným informacím ve smyslu tohoto článku a že použijí tyto informace výlučně pro účely vypracování své zprávy pro vyšetřovací výbor. Schůze se konají v prostorách, které jsou vybaveny tak, aby byl neoprávněným osobám znemožněn odposlech jednání.

                        9a.

                        V případě, kdy údajné porušení práva Unie nebo nesprávný úřední postup při jeho uplatňování nasvědčuje tomu, že by za ně mohl odpovídat subjekt nebo orgán členského státu, může vyšetřovací výbor požádat parlament dotyčného členského státu o spolupráci při vyšetřování.

                  10.   Vyšetřovací výbor předloží
                        po dokončení své práce Parlamentu zprávu
                      o výsledcích své činnosti,
                        která bude
                      v případě nutnosti
                        a v
                      souladu s podmínkami stanovenými v článku 56
                        obsahovat i menšinová stanoviska
                     . Tato zpráva se zveřejní.

                  10.   Vyšetřovací výbor
                        ukončí svou činnost předložením zprávy
                      o výsledcích své činnosti
                        Parlamentu nejpozději do dvanácti měsíců od své ustavující schůze. Parlament může dvakrát rozhodnout o prodloužení tohoto období, a to vždy o tři měsíce. Zpráva může
                      v případě nutnosti
                        obsahovat i menšinová stanoviska
                      v souladu s podmínkami stanovenými v článku 56. Tato zpráva se zveřejní.

                  Na žádost vyšetřovacího výboru koná Parlament rozpravu o zprávě na dílčím zasedání, které následuje po jejím předložení.

                  Na žádost vyšetřovacího výboru koná Parlament rozpravu o zprávě na dílčím zasedání, které následuje po jejím předložení.

                  Výbor může Parlamentu předložit rovněž návrh doporučení určeného orgánům a institucím Evropské unie nebo členských států.

                        10a.
                        Výbor může Parlamentu předložit rovněž návrh doporučení určeného orgánům a institucím Evropské unie nebo členských států.

                  11.   Předseda Parlamentu pověří příslušný výbor podle přílohy VI jednacího řádu sledováním opatření přijatých na základě výsledků práce vyšetřovacího výboru a požádá výbor, aby o nich informoval Parlament. Učiní také veškerá opatření nezbytná k praktickému uplatnění závěrů vyšetřování.

                  11.   Předseda Parlamentu pověří příslušný výbor podle přílohy VI jednacího řádu sledováním opatření přijatých na základě výsledků práce vyšetřovacího výboru a požádá výbor, aby o nich informoval Parlament. Učiní také veškerá opatření nezbytná k praktickému uplatnění závěrů vyšetřování.

                        V souladu s čl. 199 odst. 2 je možno předkládat pozměňovací návrhy pouze k návrhu Konference předsedů, který se týká složení vyšetřovacího výboru (odstavec 3).

                        K předmětu vyšetřování tak, jak byl vymezen jednou čtvrtinou poslanců Parlamentu (odstavec 3), a k období pro vyšetřování stanovenému v odstavci 4 nejsou pozměňovací návrhy přípustné.

                     (Odstavec 1 druhý pododstavec se vkládá jako výklad.)

         Pozměňovací návrh 222

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 199

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 199

                  Článek 199

                  Složení výborů

                  Složení výborů

                  1.   Členové výborů a vyšetřovacích výborů jsou
                        voleni na základě nominací předložených
                      politickými skupinami a nezařazenými poslanci.
                        Konference předsedů předloží Parlamentu návrhy. Složení výborů odráží v co nejvyšší míře složení Parlamentu.

                  1.   Členové výborů
                        , zvláštních výborů
                      a vyšetřovacích výborů jsou
                        jmenováni
                      politickými skupinami a nezařazenými poslanci.

                        Konference předsedů stanoví lhůtu, v níž politické skupiny a nezařazení poslanci sdělí jimi jmenované poslance předsedovi, který oznámí jejich jména Parlamentu.

                        Změní-li poslanec politickou skupinu, ponechá si svou funkci v parlamentních výborech po zbytek dvouapůlletého funkčního období. Pokud by poslanec změnou politické skupiny narušil vyrovnané zastoupení politických směrů ve výboru, podá Konference předsedů nové návrhy na složení výboru v souladu s postupem stanoveným v odstavci 1, druhé větě, přičemž musí být zaručena individuální práva poslance.

                        Poměrné rozdělení křesel mezi politické skupiny se nesmí odchýlit od nejbližšího celého čísla. Rozhodne-li se skupina nezasednout ve výboru, zůstanou dotčená křesla neobsazena a velikost výboru se o příslušný počet sníží. Výměna křesel mezi politickými skupinami není povolena.

                        1a.

                        Složení výborů odráží v co nejvyšší míře složení Parlamentu. Rozdělení křesel ve výborech mezi politické skupiny musí odpovídat buď nejbližšímu celému číslu vyššímu než průměrný výpočet, nebo nejbližšímu celému číslu nižšímu než poměrný výpočet.

                        V případě, že se politické skupiny na poměrném rozdělení křesel v rámci jednoho nebo několika výborů nedohodnou, rozhodne Konference předsedů.

                        1b.

                        Jestliže se politická skupina rozhodne, že křesla ve výboru neobsadí, nebo nejmenuje členy výboru ve lhůtě, kterou stanovila Konference předsedů, zůstanou příslušná křesla neobsazena. Výměna křesel mezi politickými skupinami není povolena.

                        1c.

                        Pokud poslanec změní svou politickou skupinu a tato změna povede k narušení poměrného rozdělení křesel ve výboru, jak je stanoveno v odstavci 1a, a jestliže se politické skupiny nedohodnou na způsobu dodržení zásad stanovených v uvedeném odstavci, přijímá nezbytná rozhodnutí Konference předsedů.

                        1d.

                        Veškeré změny, o nichž bylo rozhodnuto v souvislosti se jmenováním členů výborů politickými skupinami nebo nezařazenými poslanci, se sdělují předsedovi, který je oznámí v Parlamentu nejpozději na začátku příštího zasedání. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem jejich oznámení.

                        1e.

                        Politické skupiny a nezařazení poslanci mohou jmenovat náhradníky pro každý výbor v počtu nepřesahujícím počet řádných členů, který smí daná politická skupina nebo nezařazení poslanci do daného výboru jmenovat. Předseda o tom musí být informován. Tito náhradníci jsou oprávněni účastnit se schůzí výboru, vystupovat na nich a v případě nepřítomnosti řádného člena se účastnit hlasování.

                        1f.

                        V případě nepřítomnosti řádného člena a v případě, že nebyli jmenováni náhradníci nebo jsou rovněž nepřítomni, může řádný člen zajistit, aby byl na schůzi zastupován jiným členem své politické skupiny, popřípadě je-li nezařazeným poslancem, jiným nezařazeným poslancem, který je oprávněn hlasovat. Předseda výboru o tom musí být informován nejpozději před zahájením hlasování.

                        Oznámení podle poslední věty odstavce 2 musí být učiněno před ukončením rozpravy nebo před zahájením hlasování o bodu nebo bodech, při nichž má být řádný poslanec nahrazen.

                  2.
                        Pozměňovací návrhy k návrhům Konference předsedů jsou přípustné pouze tehdy, předloží-li je nejméně čtyřicet poslanců. Parlament rozhodne o těchto pozměňovacích návrzích v tajném hlasování.

                  3.
                        Poslanci se považují za zvolené na základě návrhů Konference předsedů s případnými změnami podle odstavce 2.

                  4.
                        Pokud politická skupina nepředloží nominace na členství ve vyšetřovacím výboru podle odstavce 1 ve lhůtě stanovené Konferencí předsedů, předloží Konference předsedů Parlamentu pouze nominace, které jí byly sděleny ve stanovené lhůtě.

                  5.
                        O obsazení uvolněného místa ve výboru může prozatímně rozhodnout Konference předsedů, a to se souhlasem osob, které mají být jmenovány, a s přihlédnutím k odstavci 1.

                  6.
                        Tyto změny se předloží Parlamentu ke schválení na příštím denním zasedání.

                        Podle tohoto článku:

                              —

                                    postavení řádného člena výboru nebo náhradníka závisí výlučně na členství v dané politické skupině;

                              —

                                    pokud se počet řádných členů politické skupiny ve výboru změní, změní se odpovídajícím způsobem i nejvyšší možný počet stálých náhradníků, které může tato politická skupina do výboru jmenovat;

                              —

                                    poslanci, kteří změní politickou skupinu, si nesmějí ponechat postavení řádného člena nebo náhradníka výboru, které měli jako členové své původní politické skupiny;

                              —

                                    člen výboru nesmí být za žádných okolností náhradníkem za člena výboru, který patří do jiné politické skupiny.

                     (Dva poslední neočíslované odstavce článku jsou vloženy jako výklad.)

         Pozměňovací návrh 223

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 200

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 200

                        vypouští se

                        Náhradníci

                  1.
                        Politické skupiny a nezařazení poslanci mohou jmenovat stálé náhradníky pro každý výbor v počtu shodném s počtem řádných členů, kteří tyto skupiny zastupují v daném výboru. Předseda je o tom informován. Tito stálí náhradníci jsou oprávněni účastnit se schůzí výboru, vystupovat na nich a v případě nepřítomnosti řádného člena se účastnit hlasování.

                        V případě uvolnění mandátu řádného člena výboru je stálý náhradník ze stejné politické skupiny oprávněn dočasně místo něj hlasovat až do prozatímního obsazení místa řádného člena výboru v souladu s článkem 199 odst. 5, nebo pokud toto místo není takto prozatímně obsazeno, až do doby jmenování nového řádného člena. Toto oprávnění je založeno na rozhodnutí Parlamentu ohledně početního složení výboru a má za účel zajistit, aby se hlasování mohl zúčastnit stejný počet členů dotčené politické skupiny jako před uvolněním mandátu.

                  2.
                        Kromě toho, v případě nepřítomnosti řádného člena a v případě, kdy nebyli jmenováni stálí náhradníci nebo jsou rovněž nepřítomni, může řádný člen výboru zajistit, aby byl na schůzi zastupován jiným členem své politické skupiny, který je oprávněn hlasovat. Jméno náhradníka musí být sděleno předem předsedovi výboru před zahájením hlasování.

                        Odstavec 2 se použije obdobně pro nezařazené poslance.

                        Oznámení předem, stanovené v poslední větě odstavce 2, musí být provedeno před ukončením rozpravy nebo před zahájením hlasování o bodu nebo bodech, při kterých má být řádný poslanec nahrazen.

                  * * *

                        Ustanovení tohoto článku obsahuje dvě jasně vymezené zásady:

                              —

                                    politická skupina nesmí mít ve výboru více stálých náhradníků, než je počet jejích řádných členů ve výboru;

                              —

                                    právo jmenovat stálé náhradníky mají pouze politické skupiny pod podmínkou, že o tom informují předsedu Parlamentu.

                        Z toho vyplývá, že:

                              —

                                    postavení stálého náhradníka závisí výlučně na členství v dané politické skupině;

                              —

                                    pokud se počet řádných členů politické skupiny ve výboru změní, změní se odpovídajícím způsobem i nejvyšší možný počet stálých náhradníků, které může tato politická skupina do výboru jmenovat;

                              —

                                    pokud poslanec změní politickou skupinu, nemůže si ponechat postavení stálého náhradníka, které měl jako člen původní politické skupiny;

                              —

                                    člen výboru nesmí být za žádných okolností náhradníkem za kolegu, který patří do jiné politické skupiny.

         Pozměňovací návrh 224

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 201

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 201

                  Článek 201

                  Povinnosti výborů

                  Povinnosti výborů

                  1.   Stálé výbory zkoumají otázky, které jim postoupí Parlament nebo během odročení zasedání předseda Parlamentu jménem Konference předsedů.
                        Povinnosti zvláštních výborů a vyšetřovacích výborů se vymezují při jejich zřízení; nemají oprávnění předkládat stanoviska jiným výborům.

                  1.   Stálé výbory zkoumají otázky, které jim postoupí Parlament nebo během odročení zasedání předseda Parlamentu jménem Konference předsedů.

                        (Viz výklad ustanovení článku 197)

                  2.
                        Pokud stálý výbor prohlásí, že není příslušný k posouzení otázky, nebo vznikne-li spor o příslušnosti dvou nebo více stálých výborů, je otázka příslušnosti postoupena Konferenci předsedů do čtyř pracovních týdnů poté, co je v Parlamentu oznámeno postoupení věci výboru.

                        Konference předsedů rozhodne do šesti týdnů na základě doporučení Konference předsedů výborů, nebo pokud takové doporučení nebylo vydáno, na základě doporučení svého předsedy. Pokud v této lhůtě Konference předsedů nerozhodne, považuje se doporučení za schválené.

                        Předsedové výborů mohou s předsedy jiných výborů uzavřít dohodu o přidělení určitých témat konkrétnímu výboru, která případně podléhá schválení postupem s přidruženými výbory podle článku 54.

                  3.   Spadá-li určitá otázka do působnosti dvou nebo více stálých výborů, je jeden výbor ustanoven jako příslušný výbor a ostatní jako výbory, od nichž se žádá stanovisko.

                  3.   Spadá-li určitá otázka do působnosti dvou nebo více stálých výborů, je jeden výbor ustanoven jako příslušný výbor a ostatní jako výbory, od nichž se žádá stanovisko.

                  Otázka však není postoupena současně více než třem výborům, pokud není
                        ze závažných důvodů
                      rozhodnuto odchýlit se od tohoto článku za podmínek stanovených v odstavci 1.

                  Otázka však není postoupena současně více než třem výborům, pokud není rozhodnuto odchýlit se od tohoto článku za podmínek stanovených v odstavci 1.

                  4.   Kterékoli dva výbory nebo více výborů či podvýborů mohou společně zkoumat záležitosti spadající do jejich působnosti, nemohou však přijímat rozhodnutí.

                  4.   Kterékoli dva výbory nebo více výborů či podvýborů mohou společně zkoumat záležitosti spadající do jejich působnosti, nemohou však
                        společně
                      přijímat rozhodnutí
                        , s výjimkou případů, kdy se použije článek 55
                     .

                  5.   Kterýkoli výbor může se souhlasem
                        předsednictva
                      Parlamentu pověřit jednoho nebo více svých členů úkolem provést studii nebo vykonat pracovní cestu ke zjištění potřebných údajů.

                  5.   Kterýkoli výbor může se souhlasem
                        příslušných orgánů
                      Parlamentu pověřit jednoho nebo více svých členů úkolem provést studii nebo vykonat pracovní cestu ke zjištění potřebných údajů.

         Pozměňovací návrh 225

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 201 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 201a

                        Otázky příslušnosti

                  1.
                        Pokud stálý výbor prohlásí, že není příslušný k projednání určité věci, nebo vznikne-li spor o příslušnost dvou nebo více stálých výborů, je otázka příslušnosti postoupena do čtyř týdnů poté, co je v Parlamentu oznámeno postoupení věci výboru, Konferenci předsedů výborů.

                  2.
                        Konference předsedů rozhodne do šesti týdnů od předložení dané otázky na základě doporučení Konference předsedů výborů, nebo pokud takové doporučení nebylo vydáno, na základě doporučení svého předsedy. Pokud v této lhůtě Konference předsedů nerozhodne, považuje se doporučení za schválené.

                  3.
                        Předsedové výborů mohou s předsedy jiných výborů uzavřít dohodu o přidělení určitých věcí konkrétnímu výboru, která případně podléhá schválení postupem s přidruženými výbory podle článku 54.

         Pozměňovací návrh 226

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 202

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 202

                        vypouští se

                        Výbor příslušný k ověření pověřovacích listin

                        Jeden z výborů zřízených v souladu s tímto jednacím řádem je příslušný k ověření pověřovacích listin a pro přípravu rozhodnutí o námitkách týkajících se platnosti voleb.

         Pozměňovací návrh 227

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 203

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 203

                  Článek 203

                  Podvýbory

                  Podvýbory

                  1.   S předchozím svolením Konference předsedů
                        může stálý nebo zvláštní výbor pro potřeby své práce
                      jmenovat jeden nebo více podvýborů, přičemž zároveň určí složení takových podvýborů
                        podle článku 199
                      a jejich příslušnost. Podvýbory se ze své činnosti
                        odpovídají
                      výboru, který je zřídil.

                  1.
                        Podvýbory mohou být zřízeny podle článku 196. Stálý nebo zvláštní výbor rovněž může pro potřeby své práce a s
                      předchozím svolením Konference předsedů jmenovat jeden nebo více podvýborů, přičemž zároveň určí
                        v souladu s příslušnými ustanoveními článku 199
                      složení takových podvýborů a jejich
                        působnost, která musí spadat do oblasti působnosti výboru, který jej zřídil
                     . Podvýbory se ze své činnosti
                        zodpovídají
                      výboru, který je zřídil.

                  2.   Postup jednání v podvýborech
                        je
                      stejný jako ve výborech.

                  2.
                        Není-li v jednacím řádu stanoveno jinak, je
                      postup jednání v podvýborech stejný jako ve výborech.

                        2a.

                        Řádní členové podvýboru jsou voleni ze členů výboru, který jej zřídil.

                  3.   Náhradníkům je dovoleno účastnit se práce podvýborů za stejných podmínek jako u výborů.

                  3.   Náhradníkům je dovoleno účastnit se práce podvýborů za stejných podmínek jako u výborů.

                  4.
                        Uplatněním těchto ustanovení musí být zabezpečena vzájemná provázanost mezi podvýborem a výborem, v jehož rámci je podvýbor zřízen. Z tohoto důvodu jsou všichni řádní členové podvýboru voleni ze členů výboru, který jej zřídil.

                        4a.

                        Předseda výboru, který podvýbor zřídil, může předsedům podvýborů umožnit, aby se účastnili práce koordinátorů nebo jim povolit předsedat rozpravám v tomto výboru o otázkách, kterými se daný podvýbor zabývá, pokud je tento postup předložen předsednictvu výboru k projednání a je schválen.

         Pozměňovací návrh 228

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 204

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 204

                  Článek 204

                  Předsednictva výborů

                  Předsednictva výborů

                  Na první schůzi výboru
                        , po zvolení
                      členů výboru podle článku 199 zvolí výbor odděleným hlasováním předsednictvo složené z předsedy a místopředsedů, kteří jsou zvoleni v odděleném hlasování. O počtu místopředsedů, jež mají být zvoleni, rozhodne Parlament na návrh Konference předsedů.

                  1.   Na první schůzi výboru
                        po jmenování
                      členů výboru podle článku 199 zvolí výbor odděleným hlasováním předsednictvo složené z předsedy a místopředsedů, kteří jsou zvoleni
                        z řádných členů daného výboru
                      v odděleném hlasování. O počtu místopředsedů, jež mají být zvoleni, rozhodne Parlament na návrh Konference předsedů.
                        Ve složení předsednictva každého výboru se musí odrážet rozmanitost Parlamentu. Není přípustné, aby bylo předsednictvo složeno pouze z mužů či pouze z žen nebo aby všichni místopředsedové pocházeli z téhož členského státu.

                        Do předsednictva výboru mohou být zvoleni pouze řádní členové tohoto výboru, kteří byli zvoleni podle článku 199.

                  Pokud počet kandidátů odpovídá počtu
                        míst
                     , která mají být obsazena,
                        může
                      volba
                        proběhnout
                      aklamací.

                  2.   Pokud počet kandidátů odpovídá počtu
                        křesel
                     , která mají být obsazena,
                        proběhne
                      volba aklamací.
                        Pokud je však na určité křeslo více kandidátů nebo pokud alespoň jedna šestina členů výboru požádá o hlasování, proběhne volba tajným hlasováním.

                        V opačném případě nebo na žádost jedné šestiny členů výboru probíhá volba tajným hlasováním.

                  Je-li pouze jediný kandidát, je zvolen na základě absolutní většiny odevzdaných hlasů, kterými jsou hlasy pro a proti.

                  Je-li pouze jediný kandidát, je zvolen na základě absolutní většiny odevzdaných hlasů, kterými jsou hlasy pro a proti.

                  Pokud je
                        v prvním kole hlasování
                      více kandidátů, je zvolen kandidát, který získá absolutní většinu odevzdaných hlasů
                        , jak je vymezena v předchozím pododstavci
                     . Ve druhém kole je zvolen kandidát, který získá nejvyšší počet hlasů. V případě rovnosti hlasů je zvolen nejstarší kandidát.

                  Pokud je více kandidátů, je zvolen kandidát, který
                        v prvním kole hlasování
                      získá absolutní většinu odevzdaných hlasů. Ve druhém kole je zvolen kandidát, který získá nejvyšší počet hlasů. V případě rovnosti hlasů je zvolen nejstarší kandidát.

                        Pokud je nutno konat druhé kolo hlasování, je možno nominovat nové kandidáty.

                        Toto ustanovení nevylučuje, aby předseda hlavního výboru umožnil předsedům podvýborů účastnit se práce předsednictva nebo aby jim povolil předsedat rozpravám o otázkách, kterými se zabývá daný podvýbor; tento článek to povoluje, pokud je tento postup jako celek předložen předsednictvu k projednání a pokud s ním předsednictvo vysloví souhlas.

                        2a.

                        Pro výbory se použijí obdobně tyto články týkající se funkcí v Parlamentu: článek 14 (Dočasný předseda), článek 15 (Nominace a obecná ustanovení), článek 16 (Volba předsedy – úvodní projev), článek 19 (Délka funkčního období) a článek 20 (Uvolněné funkce).

         Pozměňovací návrh 229

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 205

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 205

                  Článek 205

                  Koordinátoři
                        a stínoví zpravodajové výboru

                  Koordinátoři
                        výborů

                  1.   Politické skupiny mohou určit jednoho ze svých členů jako koordinátora.

                  1.   Politické skupiny mohou
                        v každém z výborů
                      určit jednoho ze svých členů jako koordinátora.

                  2.   V případě potřeby předseda svolává koordinátory výboru, aby připravili rozhodnutí, která má výbor přijmout, zejména rozhodnutí o postupu a jmenování zpravodajů. Výbor může koordinátorům svěřit pravomoc přijímat určitá rozhodnutí, s výjimkou rozhodnutí, jež se týkají přijímání zpráv, stanovisek nebo pozměňovacích návrhů.
                        K
                      účasti na schůzích koordinátorů výboru mohou být v poradní funkci přizváni místopředsedové.
                        Koordinátoři usilují o nalezení shody.
                      Jestliže shody nelze dosáhnout, mohou jednat, pouze pokud získají většinu, která s ohledem na příslušnou sílu jednotlivých skupin jasně představuje velkou většinu výboru.

                  2.   V případě potřeby předseda svolává koordinátory výboru, aby připravili rozhodnutí, která má výbor přijmout, zejména rozhodnutí o postupu a o jmenování zpravodajů. Výbor může koordinátorům svěřit pravomoc přijímat určitá rozhodnutí, s výjimkou rozhodnutí, jež se týkají přijímání zpráv,
                        návrhů usnesení,
                      stanovisek nebo pozměňovacích návrhů.

                  K účasti na schůzích koordinátorů výboru mohou být v poradní funkci přizváni místopředsedové.

                  Jestliže shody nelze dosáhnout, mohou
                        koordinátoři
                      jednat, pouze pokud získají většinu, která s ohledem na příslušnou sílu jednotlivých
                        politických
                      skupin jasně představuje velkou většinu výboru.

                        Předseda výboru oznámí ve výboru všechna rozhodnutí a doporučení koordinátorů, která se v případě, že vůči nim nejsou vzneseny námitky, považují za přijatá a musí být řádně uvedena v zápisu ze schůze výboru.

                  3.
                        Koordinátory výboru svolává předseda jejich výboru s cílem připravit slyšení kandidátů na komisaře. Po těchto slyšeních se koordinátoři sejdou, aby vyhodnotili kandidáty v souladu s postupem stanoveným v příloze XVI.

                  4.
                        Politické skupiny mohou pro každou zprávu jmenovat stínového zpravodaje, který sleduje pokrok učiněný v souvislosti s příslušnou zprávou a hledá jménem skupiny kompromisy v rámci výboru. Jména stínových zpravodajů jsou oznámena předsedovi. Výbor může na návrh koordinátorů rozhodnout zejména o tom, že do hledání dohody s Radou v rámci řádných legislativních postupů budou zapojeni stínoví zpravodajové.

                  Nezařazení poslanci nejsou politickou skupinou ve smyslu článku 32, a proto nemohou určit koordinátory, kteří mají jako jediní ze všech členů právo účasti na schůzích koordinátorů.

                  Nezařazení poslanci nejsou politickou skupinou ve smyslu článku 32, a proto nemohou určit koordinátory, kteří mají jako jediní ze všech členů právo účasti na schůzích koordinátorů.

                        Schůze koordinátorů mají za cíl připravit rozhodnutí výboru a bez výslovného pověření jimi nelze schůze výboru nahradit. Na schůzích koordinátorů lze tedy přijímat rozhodnutí výhradně na základě předběžného pověření. Za předpokladu, že takovéto pověření nebylo uděleno, koordinátoři mohou přijímat pouze doporučení, která musí výbor dodatečně formálně schválit.

                  V každém případě však musí být zaručeno právo nezařazených poslanců na přístup k informacím v souladu se zásadou zákazu diskriminace, a to předáváním informací a účastí některého z členů sekretariátu nezařazených poslanců na schůzích koordinátorů.

                  V každém případě však musí být zaručeno právo nezařazených poslanců na přístup k informacím v souladu se zásadou zákazu diskriminace, a to předáváním informací a účastí některého z členů sekretariátu nezařazených poslanců na schůzích koordinátorů.

         Pozměňovací návrh 230

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 205 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 205a

                        Stínoví zpravodajové

                        Politické skupiny mohou pro každou zprávu jmenovat stínového zpravodaje, který sleduje pokrok v souvislosti s příslušnou zprávou a snaží se jménem skupiny dosahovat v rámci výboru kompromisů. Jména stínových zpravodajů jsou oznámena předsedovi.

         Pozměňovací návrh 231

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava VIII – kapitola 2 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        KAPITOLA 2

                        vypouští se

                        VÝBORY – ČINNOST

         Pozměňovací návrh 232

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 206

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 206

                  Článek 206

                  Schůze výborů

                  Schůze výborů

                  1.   Výbor se schází, když jej svolá jeho předseda, nebo na žádost předsedy Parlamentu.

                  1.   Výbor se schází, když jej svolá jeho předseda, nebo na žádost předsedy Parlamentu.

                        Při svolávání schůze výboru jeho předseda předloží návrh pořadu jednání. O návrhu pořadu jednání rozhodne výbor na začátku schůze.

                  2.   Komise a
                        Rada se mohou účastnit schůzí výboru
                     , přizve-li je k účasti jménem výboru jeho předseda.

                  2.
                        Na schůzích výboru může vystoupit
                      Komise
                        , Rada
                      a
                        další instituce Unie
                     , přizve-li je k účasti jménem výboru jeho předseda.

                  Na základě
                        zvláštního
                      rozhodnutí výboru může být přizvána jakákoli osoba, aby se zúčastnila schůze a vystoupila na ní.

                  Na základě rozhodnutí výboru může být přizvána jakákoli osoba, aby se zúčastnila schůze a vystoupila na ní.

                        Rozhodnutí o tom, zda povolit účast na schůzích výborů asistentům poslanců, je obdobně ponecháno ke zvážení každému výboru.

                  Příslušný výbor může se schválením předsednictva uspořádat slyšení odborníků, pokud takové slyšení považuje za nezbytné pro úspěšný výkon své práce týkající se určité otázky.

                  Příslušný výbor může se schválením předsednictva uspořádat slyšení odborníků, pokud takové slyšení považuje za nezbytné pro úspěšný výkon své práce týkající se určité otázky.

                        Výbory, od nichž se žádá o stanovisko, se mohou daného slyšení zúčastnit, pokud si to přejí.

                        Ustanovení tohoto odstavce se vykládají v souladu s bodem 50 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí

                      (24)

                        .

                  3.   Aniž je dotčen čl. 53 odst. 6 a pokud výbor nerozhodne jinak,
                        mohou se poslanci účastnit
                      schůzí výborů, ke kterým nenáleží,
                        ale
                      nemohou
                        se
                      zapojit do jejich jednání.

                  3.   Aniž je dotčen čl. 53 odst. 6 a pokud výbor nerozhodne jinak,
                        poslanci, kteří se účastní
                      schůzí výborů, ke kterým nenáleží,
                        se
                      nemohou zapojit do jejich jednání.

                  Výbor však může
                        těmto poslancům
                      povolit účast na
                        svém jednání
                      s poradním hlasem.

                  Výbor
                        jim
                      však může povolit účast na
                        své schůzi
                      s poradním hlasem.

                        3a.

                        Čl. 162 odst. 2 o rozdělení řečnické doby se použije obdobně na výbory.

                        3b.

                        V případě vypracovávání doslovného záznamu se použije obdobně čl. 194 odst. 1a, 2 a 4.

         Pozměňovací návrh 233

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 207

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 207

                  Článek 207

                  Zápisy ze schůzí výborů

                  Zápisy ze schůzí výborů

                  Zápis z každé schůze výboru
                        se rozesílá
                      všem jeho členům a předkládá se výboru ke schválení.

                  Zápis z každé schůze výboru
                        je dán k dispozici
                      všem jeho členům a předkládá se výboru ke schválení.

         Pozměňovací návrh 234

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 208

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 208

                  Článek 208

                  Hlasování ve výboru

                  Hlasování ve výboru

                  1.   Pozměňovací návrhy k projednání ve výboru
                        může předložit kterýkoli poslanec
                     .

                  1.
                        Aniž je dotčen čl. 66 odst. 4 o druhém čtení,
                      pozměňovací návrhy
                        nebo návrhy na zamítnutí předložené
                      k projednání ve výboru
                        musí vždy podepsat řádný člen příslušného výboru nebo jeho náhradník nebo spolupodepsat alespoň jeden takový člen
                     .

                  2.   Hlasování ve výboru je platné, je-li přítomna čtvrtina jeho členů. Požádá-li však o to šestina členů výboru před začátkem hlasování, je hlasování platné, pouze pokud se jej zúčastní většina členů
                        výboru
                     .

                  2.   Hlasování ve výboru je platné, je-li přítomna čtvrtina jeho členů. Požádá-li však o to šestina členů výboru před začátkem hlasování, je hlasování platné, pouze pokud se jej zúčastní většina
                        jeho
                      členů.

                  3.   Jediné hlasování a konečné hlasování ve výboru o zprávě probíhá formou jmenovitého hlasování podle čl. 180 odst. 2. Hlasování o pozměňovacích návrzích a ostatní hlasování probíhá zvednutím ruky, pokud předsedající nerozhodne, že hlasování proběhne za použití elektronického hlasovacího zařízení nebo pokud čtvrtina členů výboru požádá o jmenovité hlasování.

                  3.   Jediné hlasování a konečné hlasování ve výboru o zprávě
                        nebo stanovisku
                      probíhá formou jmenovitého hlasování podle čl. 180 odst. 2
                        a 2a
                     . Hlasování o pozměňovacích návrzích a ostatní hlasování probíhá zvednutím ruky, pokud předsedající nerozhodne, že hlasování proběhne za použití elektronického hlasovacího zařízení nebo pokud čtvrtina členů výboru požádá o jmenovité hlasování.

                  Ustanovení čl. 208 odst. 3 týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

                  Ustanovení čl. 208 odst. 3 týkající se jmenovitého hlasování se nepoužijí na zprávy stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 3, 6 a 8 v rámci řízení souvisejících s poslaneckou imunitou.

                  4.
                        Předseda výboru se může účastnit rozprav a může hlasovat, při rovnosti hlasů však nemá rozhodující hlas.

                  5.   S ohledem na předložené pozměňovací návrhy může výbor místo hlasování požádat zpravodaje o předložení nového návrhu, který by zohlednil co nejvíce pozměňovacích návrhů. Pro pozměňovací návrhy
                        k tomuto návrhu
                      se stanoví nová lhůta.

                  5.   S ohledem na předložené pozměňovací návrhy může výbor místo hlasování požádat zpravodaje o předložení nového návrhu, který by zohlednil co nejvíce pozměňovacích návrhů. Pro pozměňovací návrhy se stanoví nová lhůta.

         Pozměňovací návrh 235

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 209

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 209

                  Článek 209

                  Ustanovení pro plenární zasedání použitelné pro jednání ve výboru

                  Ustanovení pro plenární zasedání použitelné pro jednání ve výboru

                  Pro
                        schůze výborů
                      se použijí obdobně články
                        14, 15, 16, 19, 20, 38 až 48, 160, 162 odst. 2 a 10, články 165, 167, 169 až 172,
                      174, čl. 176 odst. 1,
                        články
                      177, 178, 181,
                        182
                     ,
                        184 až 187,
                      190 a 191.

                  Pro
                        výbory
                      se použijí obdobně
                        tyto
                      články
                        týkající se hlasování, návrhů na přerušení jednání a procesních návrhů: článek 164a (Předcházení případům narušování jednání), článek 168a (Prahové hodnoty), článek 169 (Předkládání a přednášení pozměňovacích návrhů), článek 170 (Přípustnost pozměňovacích návrhů), článek 171 (Hlasování), článek
                      174
                        (Pořadí při hlasování o pozměňovacích návrzích)
                     , čl. 176 odst. 1
                        (Dílčí hlasování)
                     ,
                        článek
                      177
                        (Hlasovací právo)
                     ,
                        článek
                      178
                        (Hlasování)
                     ,
                        článek 179a (Rovnost hlasů), čl. 180 odst. 2 a 2a (Jmenovité hlasování), článek 180a (Tajné hlasování), článek
                      181
                        (Používání elektronického hlasovacího zařízení)
                     ,
                        článek 182a (Spory týkající se hlasování)
                     ,
                        článek184a (Procesní námitky), článek
                      190
                        (Odročení rozpravy nebo odklad hlasování) a článek
                      191
                        (Přerušení nebo ukončení denního zasedání)
                     .

         Pozměňovací návrh 236

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 210 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 210a

                        Postup při přístupu členů výboru k důvěrným informacím, které Parlament obdržel

                  1.
                        Pokud má Parlament právní povinnost zacházet se získanými informacemi důvěrně, použije předseda příslušného výboru automaticky důvěrný postup stanovený v odstavci 3.

                  2.
                        Aniž je dotčen odstavec 1 a pokud neexistuje žádná právní povinnost zacházet se získanými informacemi důvěrně, může výbor z vlastního podnětu použít důvěrný postup stanovený v odstavci 3 pro informace nebo dokument, které takto označí jeden z jeho členů v písemné nebo ústní žádosti. K použití důvěrného postupu je v tomto případě nutná dvoutřetinová většina hlasů přítomných členů výboru.

                  3.
                        Jakmile předseda výboru prohlásí, že se použije důvěrný postup, smí se zúčastnit schůze jen ti členové výboru, úředníci a odborníci, které předem určí předseda výboru a jejichž přítomnost je naprosto nezbytná.

                        Dokumenty se rozdají na začátku schůze a jsou opět vybrány na jejím konci. Dokumenty musí být očíslovány. Není dovoleno pořizovat si z nich poznámky ani fotokopie.

                        Zápis ze schůze neobsahuje zmínku o diskusi týkající se bodu projednávaného důvěrným postupem. Lze pouze zaznamenat příslušné rozhodnutí, je-li přijato.

                  4.
                        Tři členové výboru, který použil důvěrný postup, mohou požádat o projednání, zda došlo k porušení důvěrnosti. Tato žádost může být zařazena na pořad jednání příští schůze výboru. Výbor může rozhodnout většinou hlasů svých členů, že daná věc bude postoupena předsedovi Parlamentu k dalšímu projednání podle článků 11 a 166.

         Pozměňovací návrh 237

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 211

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 211

                  Článek 211

                  Veřejná slyšení o občanských iniciativách

                  Veřejná slyšení o občanských iniciativách

                  1.   Poté, co Komise zveřejnila občanskou iniciativu v příslušném registru v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě, předseda Evropského parlamentu na návrh předsedy Konference předsedů výborů:

                  1.   Poté, co Komise zveřejnila občanskou iniciativu v příslušném registru v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě, předseda Evropského parlamentu na návrh předsedy Konference předsedů výborů:

                              a)

                              uloží
                                    legislativnímu
                                  výboru příslušnému pro danou otázku na základě přílohy VI, aby uspořádal veřejné slyšení v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 211/2011; Výbor příslušný k posuzování petic je automaticky přidružen
                                    k legislativnímu výboru
                                  podle článku 54 jednacího řádu;

                              a)

                              uloží výboru příslušnému pro danou otázku na základě přílohy VI, aby uspořádal veřejné slyšení v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 211/2011; výbor příslušný k posuzování petic je automaticky přidružen podle článku 54 jednacího řádu;

                              b)

                              je-li téma dvou či více občanských iniciativ zveřejněných v příslušném registru na základě čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 211/2011 podobné, může po konzultaci s organizátory rozhodnout, že bude uspořádáno společné veřejné slyšení, na kterém se bude ke všem dotčeným občanským iniciativám přistupovat stejně.

                              b)

                              je-li téma dvou či více občanských iniciativ zveřejněných v příslušném registru na základě čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 211/2011 podobné, může po konzultaci s organizátory rozhodnout, že bude uspořádáno společné veřejné slyšení, na kterém se bude ke všem dotčeným občanským iniciativám přistupovat stejně.

                  2.   Příslušný výbor:

                  2.   Příslušný výbor:

                              a)

                              prověří, zda jsou organizátoři Komisí přijati na patřičné úrovni v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 211/2011;

                              a)

                              prověří, zda jsou organizátoři Komisí přijati na patřičné úrovni v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 211/2011;

                              b)

                              v případě potřeby za pomoci Konference předsedů výborů zajistí, aby se Komise na pořádání daného veřejného slyšení řádně podílela a aby byla při té příležitosti zastoupena na patřičné úrovni.

                              b)

                              v případě potřeby za pomoci Konference předsedů výborů zajistí, aby se Komise na pořádání daného veřejného slyšení řádně podílela a aby byla při té příležitosti zastoupena na patřičné úrovni.

                  3.   Předseda příslušného výboru svolá veřejné slyšení na vhodné datum, vždy však do tří měsíců od předložení iniciativy Komisi v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 211/2011.

                  3.   Předseda příslušného výboru svolá veřejné slyšení na vhodné datum, vždy však do tří měsíců od předložení iniciativy Komisi v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 211/2011.

                  4.   Příslušný výbor uspořádá veřejné slyšení v Parlamentu, případně ve spolupráci s ostatními orgány a institucemi Unie, které si přejí se jej zúčastnit. K účasti může přizvat i další zainteresované strany.

                  4.   Příslušný výbor uspořádá veřejné slyšení v Parlamentu, případně ve spolupráci s ostatními orgány a institucemi Unie, které si přejí se jej zúčastnit. K účasti může přizvat i další zainteresované strany.

                  Příslušný výbor pozve skupinu osob zastupující organizátory, jejímž členem je vždy alespoň jedna z kontaktních osob uvedených v čl. 3 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 211/2011 a která danou iniciativu představí na slyšení.

                  Příslušný výbor pozve skupinu osob zastupující organizátory, jejímž členem je vždy alespoň jedna z kontaktních osob uvedených v čl. 3 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 211/2011 a která danou iniciativu představí na slyšení.

                  5.   Předsednictvo přijme v souladu s podmínkami, které byly dohodnuty s Komisí, pravidla týkající se náhrady veškerých vzniklých nákladů.

                  5.   Předsednictvo přijme v souladu s podmínkami, které byly dohodnuty s Komisí, pravidla týkající se náhrady veškerých vzniklých nákladů.

                  6.   Předseda Parlamentu a předseda Konference předsedů výborů mohou výkon pravomocí na základě tohoto článku svěřit místopředsedovi a jinému předsedovi výboru (v uvedeném pořadí).

                  6.   Předseda Parlamentu a předseda Konference předsedů výborů mohou výkon pravomocí na základě tohoto článku svěřit místopředsedovi a jinému předsedovi výboru (v uvedeném pořadí).

                  7.   Pokud jsou splněny podmínky stanovené v článcích 54 nebo 55, použijí se tato ustanovení obdobně pro ostatní výbory.
                        Použije
                      se rovněž
                        článek
                      201.

                  7.   Pokud jsou splněny podmínky stanovené v článcích 54 nebo 55, použijí se tato ustanovení obdobně pro ostatní výbory.
                        Použijí
                      se rovněž
                        články
                      201
                        a 201a
                     .

                  Na veřejná slyšení o občanských iniciativách se nevztahuje čl. 25 odst. 9.

                  Na veřejná slyšení o občanských iniciativách se nevztahuje čl. 25 odst. 9.

                        7a.

                        Nepředloží-li Komise v návaznosti na občanskou iniciativu, která jí byla úspěšně předložena podle článku 9 nařízení (EU) č. 211/2011, návrh legislativního aktu do dvanácti měsíců poté, co k ní vydala příznivé stanovisko a ve sdělení uvedla, jak hodlá postupovat, může příslušný výbor ve spolupráci s organizátory občanské iniciativy uspořádat slyšení a v případě potřeby zahájit postup podle článku 46 s cílem uplatnit právo Parlamentu žádat Komisi o předložení příslušného návrhu.

         Pozměňovací návrh 238

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 212

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 212

                  Článek 212

                  Vytváření meziparlamentních delegací a jejich úkoly

                  Vytváření meziparlamentních delegací a jejich úkoly

                  1.   Na návrh Konference předsedů vytváří Parlament stálé meziparlamentní delegace a rozhoduje o jejich povaze a počtu jejich členů s přihlédnutím k jejich úkolům. Členové jsou
                        voleni
                      na celé volební období na prvním nebo druhém dílčím zasedání po nové volbě Parlamentu.

                  1.   Na návrh Konference předsedů vytváří Parlament stálé meziparlamentní delegace a rozhoduje o jejich povaze a počtu jejich členů s přihlédnutím k jejich úkolům. Členové jsou
                        jmenováni politickými skupinami nebo nezařazenými poslanci
                      na celé volební období na prvním nebo druhém dílčím zasedání po nové volbě Parlamentu.

                  2.
                        Členové delegací jsou voleni poté, co
                      politické skupiny
                        a nezařazení poslanci předloží Konferenci předsedů seznam svých kandidátů. Konference předsedů předloží Parlamentu návrhy, které
                      zajistí pokud možno spravedlivé zastoupení členských států a
                        politických směrů
                     . Použije
                        se čl. 199 odst. 2, 3, 5 a 6.

                  2.   Politické skupiny zajistí pokud možno spravedlivé zastoupení členských států
                        , politických názorů
                      a
                        obou pohlaví
                     .
                        Není možné, aby více než třetina členů delegace měla stejnou státní příslušnost. Článek 199 se
                      použije
                        obdobně.

                  3.   Předsednictva delegací se vytvářejí postupem stanoveným pro stálé výbory podle článku 204.

                  3.   Předsednictva delegací se vytvářejí postupem stanoveným pro stálé výbory podle článku 204.

                  4.   Parlament stanoví obecnou působnost jednotlivých delegací. Tuto působnost může Parlament kdykoli rozšířit nebo omezit.

                  4.   Parlament stanoví obecnou působnost jednotlivých delegací. Tuto působnost může Parlament kdykoli rozšířit nebo omezit.

                  5.   Prováděcí ustanovení pro práci delegací přijme Konference předsedů na návrh Konference předsedů delegací.

                  5.   Prováděcí ustanovení pro práci delegací přijme Konference předsedů na návrh Konference předsedů delegací.

                  6.   Předseda delegace
                        předloží výboru příslušnému
                      pro zahraniční věci
                        a bezpečnost zprávu
                      o činnosti delegace.

                  6.   Předseda delegace
                        pravidelně informuje výbor příslušný
                      pro zahraniční věci o činnosti delegace.

                  7.   Předseda delegace má právo vystoupit ve výboru, pokud je na pořadu bod, který se týká oblasti odpovědnosti delegace. Totéž platí na schůzích delegace pro předsedu nebo zpravodaje tohoto výboru.

                  7.   Předseda delegace má právo vystoupit ve výboru, pokud je na pořadu bod, který se týká oblasti odpovědnosti delegace. Totéž platí na schůzích delegace pro předsedu nebo zpravodaje tohoto výboru.

         Pozměňovací návrh 239

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 213

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek
                        213

                  Článek
                        214a

                  Spolupráce s Parlamentním shromážděním Rady Evropy

                  Spolupráce s Parlamentním shromážděním Rady Evropy

                  1.   Orgány Parlamentu, zejména výbory, spolupracují se svými protějšky v Parlamentním shromáždění Rady Evropy v oblastech společného zájmu především s cílem zlepšit svou výkonnost a zamezit překrývání činností.

                  1.   Orgány Parlamentu, zejména výbory, spolupracují se svými protějšky v Parlamentním shromáždění Rady Evropy v oblastech společného zájmu především s cílem zlepšit svou výkonnost a zamezit překrývání činností.

                  2.
                        Konference předsedů
                      po dohodě s příslušnými orgány Parlamentního shromáždění Rady Evropy
                        rozhodne o způsobu provádění těchto ustanovení
                     .

                  2.
                        O podmínkách této spolupráce rozhodne
                      po dohodě s příslušnými orgány Parlamentního shromáždění Rady Evropy
                        Konference předsedů
                     .

                        (Tento článek se v pozměněném znění přesouvá za článek 214.)

         Pozměňovací návrh 240

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 214

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 214

                  Článek 214

                  Smíšené parlamentní výbory

                  Smíšené parlamentní výbory

                  1.   Evropský parlament může zřídit smíšené parlamentní výbory s parlamenty států přidružených k Unii nebo států, s nimiž byla zahájena jednání o přistoupení.

                  1.   Evropský parlament může zřídit smíšené parlamentní výbory s parlamenty států přidružených k Unii nebo států, s nimiž byla zahájena jednání o přistoupení.

                  Tyto výbory mohou vypracovávat doporučení pro dotyčné parlamenty. V případě Evropského parlamentu jsou tato doporučení postoupena příslušnému výboru, který předloží návrhy, jak v dané věci postupovat.

                  Tyto výbory mohou vypracovávat doporučení pro dotyčné parlamenty. V případě Evropského parlamentu jsou tato doporučení postoupena příslušnému výboru, který předloží návrhy, jak v dané věci postupovat.

                  2.   Obecnou působnost různých smíšených parlamentních výborů vymezí Evropský parlament
                        a dohody
                      se třetími zeměmi.

                  2.   Obecnou působnost různých smíšených parlamentních výborů vymezí Evropský parlament
                        v souladu s dohodami
                      se třetími zeměmi.

                  3.   Smíšené parlamentní výbory se řídí postupy stanovenými v uvedených dohodách. Tyto postupy vycházejí ze zásady parity mezi delegací Evropského parlamentu a delegací dotyčného parlamentu.

                  3.   Smíšené parlamentní výbory se řídí postupy stanovenými v uvedených dohodách. Tyto postupy vycházejí ze zásady parity mezi delegací Evropského parlamentu a delegací dotyčného parlamentu.

                  4.   Smíšené parlamentní výbory vypracují svůj vlastní jednací řád a předloží jej ke schválení předsednictvu Evropského parlamentu a
                        předsednictvu
                      dotyčného parlamentu.

                  4.   Smíšené parlamentní výbory vypracují svůj vlastní jednací řád a předloží jej ke schválení předsednictvu Evropského parlamentu a
                        příslušnému orgánu
                      dotyčného parlamentu
                        třetí země
                     .

                  5.   Volba členů delegací Evropského parlamentu ve smíšených parlamentních výborech a vytvoření předsednictva těchto delegací se uskuteční postupem stanoveným pro meziparlamentní delegace.

                  5.   Volba členů delegací Evropského parlamentu ve smíšených parlamentních výborech a vytvoření předsednictva těchto delegací se uskuteční postupem stanoveným pro meziparlamentní delegace.

         Pozměňovací návrh 241

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 215

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 215

                  Článek 215

                  Petiční právo

                  Petiční právo

                  1.   Každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě
                        má
                      právo předložit samostatně či společně s dalšími občany nebo osobami petici Evropskému parlamentu ve věci, která spadá do oblasti činnosti Evropské unie a která se jich dotýká.

                  1.
                        V souladu s článkem 227 Smlouvy o fungování Evropské unie má
                      každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě právo předložit samostatně či společně s dalšími občany nebo osobami petici Evropskému parlamentu ve věci, která spadá do oblasti činnosti Evropské unie a která se jich dotýká.

                  2.   V peticích předložených Parlamentu musí být uvedeno jméno
                        , státní příslušnost
                      a trvalé bydliště každého předkladatele.

                  2.   V peticích předložených Parlamentu musí být uvedeno jméno a trvalé bydliště každého předkladatele.

                        2a.

                        Podání Parlamentu, která nejsou zjevně zamýšlena jako petice, se jako petice neevidují, nýbrž jsou bez prodlení postoupena příslušnému útvaru k dalšímu zpracování.

                  3.   Pokud petici podepsalo několik fyzických nebo právnických osob, určí její signatáři zástupce a náhradní zástupce, kteří jsou pro účely této hlavy považováni za předkladatele.

                  3.   Pokud petici podepsalo několik fyzických nebo právnických osob, určí její signatáři zástupce a náhradní zástupce, kteří jsou pro účely této hlavy považováni za předkladatele.

                  Pokud nebyly tyto osoby určeny, je za předkladatele považován první podepsaný nebo jiná vhodná osoba.

                  Pokud nebyly tyto osoby určeny, je za předkladatele považován první podepsaný nebo jiná vhodná osoba.

                  4.   Každý předkladatel může
                        podporu petice
                      kdykoliv zrušit.

                  4.   Každý předkladatel může
                        svůj podpis pod peticí
                      kdykoliv zrušit.

                        Poté, co podporu zrušili
                      všichni předkladatelé, stává se petice neplatnou.

                        Zruší-li svůj podpis pod peticí
                      všichni předkladatelé, stává se petice neplatnou.

                  5.   Petice musí být vyhotoveny v jednom z úředních jazyků Evropské unie.

                  5.   Petice musí být vyhotoveny v jednom z úředních jazyků Evropské unie.

                  Petice vyhotovené v jiném jazyce jsou brány v potaz pouze tehdy, pokud předkladatel přiloží překlad v jednom z úředních jazyků. Korespondence předkladatelů s Parlamentem se vede v úředním jazyce, do něhož je dokument přeložen.

                  Petice vyhotovené v jiném jazyce jsou brány v potaz pouze tehdy, pokud předkladatel přiloží překlad v jednom z úředních jazyků. Korespondence předkladatelů s Parlamentem se vede v úředním jazyce, do něhož je dokument přeložen.

                  Předsednictvo může rozhodnout o tom, že petice a korespondence s předkladateli mohou být vypracovány v jiných jazycích
                        používaných v členském státě
                     .

                  Předsednictvo může rozhodnout o tom, že petice a korespondence s předkladateli mohou být vypracovány v jiných jazycích
                        , jež jsou podle ústavního řádu těchto členských států úředními jazyky na jejich celém území nebo jeho části
                     .

                        5a.

                        Petice lze předkládat buď poštou, nebo prostřednictvím petičního portálu, který je k dispozici na internetových stránkách Parlamentu a na němž je uveden návod, jak formulovat petici, aby splňovala požadavky odstavců 1 a 2.

                        5b.

                        Je-li předloženo několik petic týkajících se obdobné záležitosti, lze je projednávat společně.

                  6.   Petice se zapíší do rejstříku v pořadí, v jakém byly obdrženy, pokud splňují podmínky stanovené v odstavci 2; petice, které tyto podmínky nesplňují, budou odloženy a předkladatel bude informován o důvodech tohoto postupu

                  6.   Petice se zapíší do rejstříku v pořadí, v jakém byly obdrženy, pokud splňují podmínky stanovené v odstavci 2; petice, které tyto podmínky nesplňují, budou odloženy a předkladatel bude informován o důvodech tohoto postupu

                  7.   Petice zapsané do rejstříku předá předseda příslušnému výboru, který nejprve stanoví, zda je petice přípustná
                        , či nikoliv
                      ve smyslu článku 227 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  7.   Petice zapsané do rejstříku předá předseda příslušnému výboru, který nejprve stanoví, zda je petice přípustná ve smyslu článku 227 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  Nedosáhne-li příslušný výbor shody o přípustnosti petice, je tato petice prohlášena za přípustnou na základě žádosti nejméně
                        čtvrtiny
                      členů výboru.

                  Nedosáhne-li příslušný výbor shody o přípustnosti petice, je tato petice prohlášena za přípustnou na základě žádosti nejméně
                        třetiny
                      členů výboru.

                  8.   Petice, které výbor prohlásí za nepřípustné, budou odloženy a předkladatel bude informován o tomto rozhodnutí a o jeho důvodech. Pokud je to možné, mohou být doporučeny jiné prostředky nápravy.

                  8.   Petice, které výbor prohlásí za nepřípustné, budou odloženy a předkladatel bude informován o tomto rozhodnutí a o jeho důvodech. Pokud je to možné, mohou být doporučeny jiné prostředky nápravy.

                  9.   Petice se po zapsání
                        obecně
                      stávají veřejným dokumentem a Parlament může jméno předkladatele a obsah petice z důvodu transparentnosti zveřejnit.

                  9.   Petice se po zapsání stávají veřejným dokumentem a Parlament může jméno
                        předkladatele, jakož i případných spolupředkladatelů a podporovatelů petice a
                      obsah petice z důvodu transparentnosti zveřejnit.
                        Předkladatel petice, spolupředkladatelé a podporovatelé petice jsou o tom informováni.

                  10.   Bez ohledu na odstavec 9 mohou předkladatelé požadovat utajení svého jména za účelem ochrany svého soukromí; v tomto případě musí Parlament tento požadavek splnit.

                  10.   Bez ohledu na odstavec 9 mohou předkladatelé
                        , spolupředkladatelé nebo podporovatelé petice
                      požadovat utajení svého jména za účelem ochrany svého soukromí; v tomto případě musí Parlament tento požadavek splnit.

                  Pokud předkladatelova stížnost nemůže být z důvodu anonymity prošetřena, jsou s předkladatelem konzultovány následné kroky.

                  Pokud předkladatelova stížnost nemůže být z důvodu anonymity prošetřena, jsou s předkladatelem konzultovány následné kroky.

                        10a.

                        Za účelem ochrany práv třetích stran může Parlament z vlastního podnětu nebo na žádost dotyčné třetí strany zacházet s peticí, případně s jinými údaji, které jsou v ní obsaženy, anonymně, považuje-li to za vhodné.

                  11.
                        Předkladatel může požadovat, aby se s jeho peticí zacházelo důvěrně; v tomto případě musí Parlament učinit příslušná opatření, aby zajistil, aby obsah petice nebyl zveřejněn. Předkladatel je informován o tom, za jakých podmínek se toto ustanovení použije.

                  12.
                        Považuje-li to výbor za vhodné, může věc postoupit veřejnému ochránci práv.

                  13.   Petice zaslané Evropskému parlamentu fyzickými nebo právnickými osobami, které nejsou občany Evropské unie ani nemají bydliště nebo sídlo v členském státě, se zapisují do rejstříku a zakládají odděleně. Předseda zasílá výpis takových petic obdržených během uplynulého měsíce s uvedením jejich předmětu výboru příslušnému k posuzování petic, který si může vyžádat ty, které chce projednávat.

                  13.   Petice zaslané Evropskému parlamentu fyzickými nebo právnickými osobami, které nejsou občany Evropské unie ani nemají bydliště nebo sídlo v členském státě, se zapisují do rejstříku a zakládají odděleně. Předseda zasílá výpis takových petic obdržených během uplynulého měsíce s uvedením jejich předmětu výboru příslušnému k posuzování petic, který si může vyžádat ty, které chce projednávat.

         Pozměňovací návrh 242

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 216

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 216

                  Článek 216

                  Posuzování petic

                  Posuzování petic

                  1.   Přípustné petice posuzuje příslušný výbor v rámci své běžné činnosti; projedná je buď na řádné schůzi, nebo písemným postupem. Předkladatelé mohou být pozváni na schůze výboru, pokud je jejich petice projednávána, nebo pokud o to sami požádají. Je na úvaze předsedy, zda udělí předkladatelům slovo.

                  1.   Přípustné petice posuzuje příslušný výbor v rámci své běžné činnosti; projedná je buď na řádné schůzi, nebo písemným postupem. Předkladatelé mohou být pozváni na schůze výboru, pokud je jejich petice projednávána, nebo pokud o to sami požádají. Je na úvaze předsedy, zda udělí předkladatelům slovo.

                  2.   Výbor se může rozhodnout
                        vypracovat v souladu s čl. 52 odst. 1 zprávu z vlastního podnětu
                      na základě přípustné petice
                        nebo může Parlamentu předložit
                      stručný návrh usnesení, pokud Konference předsedů proti tomu nevznese námitky. Tyto návrhy usnesení se zařadí na pořad jednání dílčího zasedání nejpozději osm týdnů poté, co je výbor přijal. O těchto návrzích usnesení se hlasuje v jediném hlasování
                        a bez rozpravy, pokud
                      Konference předsedů
                        výjimečně nerozhodne o
                      použití článku 151.

                  2.   Výbor se může rozhodnout
                        předložit Parlamentu
                      na základě přípustné petice stručný návrh usnesení, pokud
                        je o tom předem informována
                      Konference předsedů
                        výborů a pokud
                      proti tomu nevznese
                        Konference předsedů
                      námitky. Tyto návrhy usnesení se zařadí na pořad jednání dílčího zasedání nejpozději osm týdnů poté, co je výbor přijal. O těchto návrzích usnesení se hlasuje v jediném hlasování. Konference předsedů
                        může navrhnout
                      použití článku 151
                        ; nenavrhne-li jej, přijímají se dané návrhy bez rozpravy
                     .

                        V souladu s článkem 53 a přílohou VI si výbor může vyžádat stanovisko ostatních výborů, které jsou příslušné pro projednávanou otázku.

                  3.   Pokud se
                        zpráva zabývá
                      zejména uplatňováním či výkladem práva Unie nebo navrhovanými změnami stávajících právních předpisů, přidruží se věcně příslušný výbor v souladu s
                        čl
                     .
                        53 odst. 1 a čl. 54 první a druhou odrážkou.
                      Návrhy k začlenění do návrhu usnesení zaslané věcně příslušným výborem přijme příslušný výbor bez hlasování, pokud se tyto návrhy týkají uplatňování či výkladu práva Unie či změn stávajících právních předpisů. Pokud příslušný výbor tyto návrhy nepřijme, může je přidružený výbor předložit přímo Parlamentu.

                  3.   Pokud
                        výbor zamýšlí vypracovat ve vztahu k přípustné petici zprávu z vlastního podnětu podle čl. 52 odst. 1, která by
                      se
                        zabývala
                      zejména uplatňováním či výkladem práva Unie nebo navrhovanými změnami stávajících právních předpisů, přidruží se věcně příslušný výbor v souladu s
                        články 53 a 54
                     . Návrhy k začlenění do návrhu usnesení zaslané věcně příslušným výborem přijme příslušný výbor bez hlasování, pokud se tyto návrhy týkají uplatňování či výkladu práva Unie či změn stávajících právních předpisů. Pokud příslušný výbor tyto návrhy nepřijme, může je přidružený výbor předložit přímo Parlamentu.

                  4.
                        Vytvoří se elektronický rejstřík, ve kterém může každý občan vyjádřit nebo odmítnout podporu předkladateli petice tím, že připojí svůj elektronický podpis pod petici prohlášenou za přípustnou a zapsanou v rejstříku
                     .

                  4.
                        Signatáři mohou vyjádřit podporu nebo zrušit podporu přípustné petici na petičním portálu, který je k dispozici na internetových stránkách Parlamentu
                     .

                  5.
                        Při prošetřování petic, zjišťování skutečností a hledání řešení může výbor uskutečnit zjišťovací misi do členského státu nebo do oblasti, jichž se petice týká.

                        Zprávy o misích vypracují ti, kdo se jich zúčastnili. Zprávy se po schválení výborem zasílají předsedovi.

                        Cílem zjišťovacích misí a zpráv o těchto misích je výhradně poskytnout výboru nezbytné informace, aby mohl dále posoudit petici. Tyto zprávy se vypracovávají na výlučnou odpovědnost účastníků misí, kteří usilují o dosažení konsensu. Nedojde-li k dosažení konsensu, ve zprávě se uvedou rozdílná faktická zjištění nebo hodnocení. Zpráva se předloží výboru ke schválení jediným hlasováním, pokud předseda výboru v oprávněných případech neumožní předkládání pozměňovacích návrhů k některým částem této zprávy. Článek 56 se na tyto zprávy nepoužije ani přímo ani obdobně. Nebudou-li zprávy schváleny příslušným výborem, nezašlou se předsedovi Parlamentu.

                  6.   Výbor může požádat Komisi o pomoc, zejména o poskytnutí informací o uplatňování či dodržování právních předpisů Unie nebo o poskytnutí jakýchkoli informací či dokumentů týkajících se petice. Zástupci Komise jsou zváni na schůze výboru.

                  6.   Výbor může požádat Komisi o pomoc, zejména o poskytnutí informací o uplatňování či dodržování právních předpisů Unie nebo o poskytnutí jakýchkoli informací či dokumentů týkajících se petice. Zástupci Komise jsou zváni na schůze výboru.

                  7.   Výbor může požádat předsedu, aby předal jeho stanovisko nebo doporučení Komisi, Radě nebo příslušným orgánům členských států, aby učinily opatření nebo se k němu vyjádřily.

                  7.   Výbor může požádat předsedu, aby předal jeho stanovisko nebo doporučení Komisi, Radě nebo příslušným orgánům členských států, aby učinily opatření nebo se k němu vyjádřily.

                  8.
                        Každých šest měsíců
                      výbor informuje Parlament o výsledcích svých jednání.

                  8.   Výbor informuje Parlament
                        každoročně
                      o výsledcích svých jednání
                        a popřípadě o opatřeních přijatých Radou nebo Komisí na základě petic, které jim Parlament postoupil
                     .

                        Výbor zejména informuje Parlament o opatřeních přijatých Radou nebo Komisí na základě petic, které jim Parlament postoupil.

                        Předkladatelé jsou informováni o rozhodnutí, které učiní výbor, a o důvodech tohoto rozhodnutí.

                  Jakmile je projednávání přípustné petice dokončeno, je petice prohlášena za uzavřenou
                        a předkladatel je o tom informován
                     .

                  Jakmile je projednávání přípustné petice dokončeno, je petice
                        rozhodnutím výboru
                      prohlášena za uzavřenou.

                        9a.

                        Předkladatel petice je informován o všech relevantních rozhodnutích, která výbor učinil, a o jejich důvodech.

                        9b.

                        Projednávání petice lze na základě rozhodnutí výboru obnovit, byl-li výbor upozorněn na nové významné skutečnosti a požaduje-li to předkladatel petice.

                        9c.

                        Výbor přijme hlasy většiny svých členů pokyny k zacházení s peticemi v souladu s jednacím řádem.

         Pozměňovací návrh 243

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 216 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 216a

                        Zjišťovací mise

                  1.
                        Při prošetřování petic, zjišťování skutečností a hledání řešení může výbor uskutečnit zjišťovací misi do členského státu nebo do oblasti, jichž se přípustné peticeí, které již byly projednány ve výboru, týkají. Tyto mise se zpravidla týkají záležitostí, které byly předmětem několika petic. Použijí se pravidla předsednictva, kterými se řídí delegace výborů v rámci Evropské unie.

                  2.
                        Členy mise nesmějí být poslanci zvolení v cílovém členském státě. Tito poslanci se mohou účastnit zjišťovací mise ex officio.

                  3.
                        Po každé misi vypracují oficiální členové delegace zprávu o misi. Vypracovávání zprávy koordinuje vedoucí delegace, který usiluje o dosažení konsenzu mezi oficiálními členy delegace ohledně jejího obsahu za rovných podmínek. Nedospěje-li se ke konsenzu, uvedou se ve zprávě o misi odlišná stanoviska.

                        Členové, kteří se delegace zúčastnili ex officio, se na přípravě zprávy nepodílí.

                  4.
                        Zpráva o misi se spolu s případnými doporučeními předloží výboru. Členové výboru mohou předkládat pozměňující návrhy k doporučením, nikoli však k těm částem zprávy, které se týkají skutečností, jež delegace zjistila.

                        Výbor nejdříve hlasuje o případných pozměňovacích návrzích k doporučením a poté o zprávě o misi jako celku.

                        Pokud je zpráva o misi přijata, je pro informaci předána předsedovi Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 244

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 217

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 217

                  Článek 217

                  Oznamování petic

                  Oznamování petic

                  1.   Petice, které byly zapsány do rejstříku podle čl. 215 odst. 6, a hlavní procesní rozhodnutí v případě těchto petic se oznámí na plenárním zasedání. Tato oznámení jsou uvedena v zápisu.

                  1.   Petice, které byly zapsány do rejstříku podle čl. 215 odst. 6, a hlavní procesní rozhodnutí v případě těchto petic se oznámí na plenárním zasedání. Tato oznámení jsou uvedena v zápisu.

                  2.   Název a shrnutí textů petic zapsaných do rejstříku spolu se stanovisky a nejdůležitějšími rozhodnutími v souvislosti s projednáváním petic jsou přístupné veřejnosti
                        v databázi, pokud s tím předkladatel souhlasí. Důvěrné petice se uchovávají mezi záznamy z jednání Parlamentu, kde jsou k dispozici poslancům k nahlédnutí.

                  2.   Název a shrnutí textů petic zapsaných do rejstříku spolu se stanovisky a nejdůležitějšími rozhodnutími v souvislosti s projednáváním petic jsou přístupné veřejnosti
                        na petičním portálu, který je k dispozici na internetových stránkách Parlamentu.

         Pozměňovací návrh 245

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 218

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 218

                  Článek 218

                  Občanská iniciativa

                  Občanská iniciativa

                  Pokud je Parlament informován, že Komise byla vyzvána k předložení návrhu právního aktu podle čl. 11 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v souladu s nařízením (EU) č. 211/2011, výbor příslušný k posuzování petic ověří, zda tento akt může svou povahou ovlivnit jeho činnost, a případně o něm informuje organizátory, kteří předložili petice k souvisejícím tématům.

                  1.   Pokud je Parlament informován, že Komise byla vyzvána k předložení návrhu právního aktu podle čl. 11 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v souladu s nařízením (EU) č. 211/2011, výbor příslušný k posuzování petic ověří, zda tento akt může svou povahou ovlivnit jeho činnost, a případně o něm informuje organizátory, kteří předložili petice k souvisejícím tématům.

                  Navržené občanské iniciativy, které byly zaregistrovány v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 211/2011, jež však nemohou být předloženy Komisi v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení, neboť nebyly dodrženy všechny stanovené příslušné postupy a podmínky, může přezkoumat výbor příslušný k posuzování petic, pokud se domnívá, že je vhodné dále se jimi zabývat. Články 215, 216 a 217 se použijí obdobně.

                  2.   Navržené občanské iniciativy, které byly zaregistrovány v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 211/2011, jež však nemohou být předloženy Komisi v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení, neboť nebyly dodrženy všechny stanovené příslušné postupy a podmínky, může přezkoumat výbor příslušný k posuzování petic, pokud se domnívá, že je vhodné dále se jimi zabývat. Články 215, 216
                        , 216a
                      a 217 se použijí obdobně.

         Pozměňovací návrh 246

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 219

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 219

                  Článek 219

                  Volba veřejného ochránce práv

                  Volba veřejného ochránce práv

                  1.   Na počátku každého volebního období
                        , hned po svém zvolení
                      nebo v
                        případech uvedených v odstavci 8
                     , vyzve předseda Parlamentu k předložení nominací na úřad veřejného ochránce práv a stanoví lhůtu pro jejich předložení. Příslušné oznámení s výzvou k předložení nominací se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

                  1.   Na počátku každého volebního období nebo v
                        případě úmrtí
                     ,
                        odstoupení nebo odvolání veřejného ochránce práv
                      vyzve předseda Parlamentu k předložení nominací na úřad veřejného ochránce práv a stanoví lhůtu pro jejich předložení. Příslušné oznámení s výzvou k předložení nominací se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

                  2.   Nominovaní kandidáti musí mít podporu nejméně čtyřiceti poslanců, kteří jsou státními příslušníky nejméně dvou členských států.

                  2.   Nominovaní kandidáti musí mít podporu nejméně čtyřiceti poslanců, kteří jsou státními příslušníky nejméně dvou členských států.

                  Každý poslanec může podporovat pouze jednoho nominovaného kandidáta.

                  Každý poslanec může podporovat pouze jednoho nominovaného kandidáta.

                  Nominace musí obsahovat všechny doklady nezbytné k tomu, aby bylo jednoznačně prokázáno, že kandidát splňuje podmínky stanovené v
                        právních předpisech o veřejném ochránci
                      práv.

                  Nominace musí obsahovat všechny doklady nezbytné k tomu, aby bylo jednoznačně prokázáno, že kandidát splňuje podmínky stanovené v
                        čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Evropského parlamentu 94/262/ESUO, ES, Euratom o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce
                      práv.

                  3.   Nominace jsou předány příslušnému výboru,
                        který může požádat o slyšení kandidátů
                     .

                  3.   Nominace jsou předány příslušnému výboru
                        . Úplný seznam poslanců
                     ,
                        kteří podpořili kandidáty, se včas zveřejní
                     .

                  Na tato slyšení mají přístup všichni poslanci.

                        3a.

                        Příslušný výbor může požádat o slyšení kandidátů.
                      Na tato slyšení mají přístup všichni poslanci.

                  4.   Abecední seznam nominací, které splňují stanovené podmínky, se poté předkládá plénu k hlasování.

                  4.   Abecední seznam nominací, které splňují stanovené podmínky, se poté předkládá plénu k hlasování.

                  5.
                        Hlasuje se tajně a ke zvolení je nutná většina
                      odevzdaných hlasů.

                  5.
                        Veřejný ochránce práv se volí většinou
                      odevzdaných hlasů.

                  Pokud po prvních dvou kolech není zvolen žádný kandidát, zůstávají pouze ti dva kandidáti, kteří získali ve druhém kole největší počet hlasů.

                  Pokud po prvních dvou kolech není zvolen žádný kandidát, zůstávají pouze ti dva kandidáti, kteří získali ve druhém kole největší počet hlasů.

                  V případě rovnosti hlasů je rozhodnuto ve prospěch nejstaršího kandidáta.

                  V případě rovnosti hlasů je rozhodnuto ve prospěch nejstaršího kandidáta.

                  6.   Před zahájením hlasování předseda zajistí, aby v Parlamentu byla přítomna nejméně polovina všech poslanců.

                  6.   Před zahájením hlasování předseda zajistí, aby v Parlamentu byla přítomna nejméně polovina všech poslanců.

                  7.
                        Zvolená osoba je bezodkladně vyzvána, aby složila přísahu před Soudním dvorem.

                  8.   S výjimkou úmrtí nebo odvolání vykonává veřejný ochránce práv svůj úřad, dokud se funkce neujme jeho nástupce.

                  8.   S výjimkou úmrtí nebo odvolání vykonává veřejný ochránce práv svůj úřad, dokud se funkce neujme jeho nástupce.

         Pozměňovací návrh 247

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 220

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 220

                  Článek 220

                  Činnost veřejného ochránce práv

                  Činnost veřejného ochránce práv

                  1.
                        Rozhodnutí týkající se předpisů a obecných podmínek pro výkon úřadu veřejného ochránce práv a prováděcí ustanovení k tomuto rozhodnutí, která veřejný ochránce práv přijal, jsou pro informaci přílohou jednacího řádu

                      (25)

                        .

                  2.   Veřejný ochránce práv
                        podle
                      čl. 3 odst. 6 a 7
                        výše uvedeného
                      rozhodnutí
                        informuje Parlament o případech nesprávného úředního postupu, o nichž
                      může
                        příslušný výbor
                      vypracovat zprávu.
                        Dále podle čl. 3 odst. 8 výše uvedeného rozhodnutí předloží Parlamentu na konci každého ročního zasedání zprávu o výsledcích svých šetření. Příslušný výbor o tom vypracuje zprávu, kterou předloží Parlamentu k rozpravě.

                  2.
                        Příslušný výbor prošetří případy nesprávného úředního postupu, o nichž jej informoval
                      veřejný ochránce práv
                        v souladu s
                      čl. 3 odst. 6 a 7 rozhodnutí
                        94/262/ESUO, ES, Euratom a
                      může vypracovat zprávu
                        podle článku 52
                     .

                        Příslušný výbor posoudí zprávu, kterou předkládá veřejný ochránce práv v souladu s čl. 3 odst. 8 rozhodnutí 94/262/ESUO, ES, Euratom na konci každého výročního zasedání o výsledcích svých šetření, a může předložit Parlamentu návrh usnesení, pokud se domnívá, že Parlament by měl zaujmout stanovisko k některému z aspektů uvedené zprávy.

                  3.   Veřejný ochránce práv může rovněž informovat příslušný výbor, pokud o to tento výbor požádá, nebo z vlastního podnětu ve výboru vystoupit.

                  3.   Veřejný ochránce práv může rovněž informovat příslušný výbor, pokud o to tento výbor požádá, nebo z vlastního podnětu ve výboru vystoupit.

         Pozměňovací návrh 248

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 221

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 221

                  Článek 221

                  Odvolání veřejného ochránce práv

                  Odvolání veřejného ochránce práv

                  1.   Jedna desetina všech poslanců může žádat odvolání veřejného ochránce práv, jestliže již nesplňuje podmínky stanovené pro výkon úřadu nebo jestliže se dopustí závažného pochybení.

                  1.   Jedna desetina všech poslanců může žádat odvolání veřejného ochránce práv, jestliže již nesplňuje podmínky stanovené pro výkon úřadu nebo jestliže se dopustí závažného pochybení.
                        Pokud se o žádosti o odvolání veřejného ochránce práv hlasovalo v předcházejících dvou měsících, může být nová žádost podána pouze jednou pětinou všech poslanců Parlamentu.

                  2.   Žádost je předána veřejnému ochránci práv a příslušnému výboru, který předloží zprávu Parlamentu, rozhodne-li většina jeho členů, že důvody pro odvolání jsou oprávněné. Jestliže o to veřejný ochránce práv požádá, má právo se před hlasováním o zprávě vyjádřit. Po rozpravě Parlament rozhodne v tajném hlasování.

                  2.   Žádost je předána veřejnému ochránci práv a příslušnému výboru, který předloží zprávu Parlamentu, rozhodne-li většina jeho členů, že důvody pro odvolání jsou oprávněné. Jestliže o to veřejný ochránce práv požádá, má právo se před hlasováním o zprávě vyjádřit. Po rozpravě Parlament rozhodne v tajném hlasování.

                  3.   Před zahájením hlasování zajistí předseda, aby byla přítomna nejméně polovina všech poslanců Parlamentu.

                  3.   Před zahájením hlasování zajistí předseda, aby byla přítomna nejméně polovina všech poslanců Parlamentu.

                  4.   Jestliže je výsledkem hlasování schválení žádosti o odvolání veřejného ochránce práv a on následně neodstoupí ze svého úřadu, předseda nejpozději na následujícím dílčím zasedání požádá Soudní dvůr, aby neprodleně vydal rozhodnutí o odvolání veřejného ochránce práv.

                  4.   Jestliže je výsledkem hlasování schválení žádosti o odvolání veřejného ochránce práv a on následně neodstoupí ze svého úřadu, předseda nejpozději na následujícím dílčím zasedání požádá Soudní dvůr, aby neprodleně vydal rozhodnutí o odvolání veřejného ochránce práv.

                  Tento postup končí odstoupením veřejného ochránce práv.

                  Tento postup končí odstoupením veřejného ochránce práv.

         Pozměňovací návrh 249

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 222

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 222

                  Článek 222

                  Sekretariát

                  Sekretariát

                  1.   Parlamentu je nápomocen generální tajemník jmenovaný předsednictvem.

                  1.   Parlamentu je nápomocen generální tajemník jmenovaný předsednictvem.

                  Generální tajemník se před předsednictvem slavnostně zaváže, že bude plnit své povinnosti svědomitě a naprosto nestranně.

                  Generální tajemník se před předsednictvem slavnostně zaváže, že bude plnit své povinnosti svědomitě a naprosto nestranně.

                  2.   Generální tajemník řídí sekretariát, jehož složení a organizaci stanoví předsednictvo.

                  2.   Generální tajemník řídí sekretariát, jehož složení a organizaci stanoví předsednictvo.

                  3.   Předsednictvo rozhoduje o organizační struktuře sekretariátu a stanoví předpisy týkající se administrativního a finančního postavení úředníků a ostatních zaměstnanců.

                  3.   Předsednictvo rozhoduje o organizační struktuře sekretariátu a stanoví předpisy týkající se administrativního a finančního postavení úředníků a ostatních zaměstnanců.

                        Předsednictvo také rozhoduje, na které kategorie úředníků a zaměstnanců se plně nebo částečně vztahují články 11 až 13 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.

                  Předseda Parlamentu o tom informuje příslušné orgány Evropské unie.

                  Předseda Parlamentu o tom informuje příslušné orgány Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 250

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Hlava 12 – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  HLAVA XII

                  HLAVA XII

                  PRAVOMOCI TÝKAJÍCÍ SE POLITICKÝCH STRAN
                        NA EVROPSKÉ ÚROVNI

                  PRAVOMOCI TÝKAJÍCÍ SE
                        EVROPSKÝCH
                      POLITICKÝCH STRAN
                        A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ

         Pozměňovací návrh 251

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 223

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 223

                        vypouští se

                        Pravomoci předsedy

                        Předseda zastupuje Parlament podle čl. 22 odst. 4 ve vztazích s politickými stranami na evropské úrovni.

         Pozměňovací návrh 252

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 223 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 223a

                      (1a)

                        Pravomoci týkající se evropských politických stran a evropských politických nadací

                  1.
                        Pokud se v souladu s čl. 65 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 o finančních pravidlech pro souhrnný rozpočet Unie Parlament rozhodne vyhradit si právo schvalovat výdaje, činí tak prostřednictvím předsednictva.

                        Předsednictvo je příslušné k přijímání rozhodnutí podle článků 17, 18, 24, čl. 27 odst. 3 a článku 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací.

                        Jednotlivá rozhodnutí, která přijme předsednictvo na základě tohoto odstavce, podepíše jeho jménem předseda Parlamentu a jsou oznámena žadateli nebo příjemci v souladu s článkem 297 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jednotlivá rozhodnutí musí být obsahovat odůvodnění v souladu s čl. 296 druhým pododstavcem uvedené Smlouvy.

                        Předsednictvo si může kdykoli vyžádat stanovisko Konference předsedů.

                  2.
                        Na žádost jedné čtvrtiny všech poslanců Parlamentu, kteří zastupují nejméně tři politické skupiny, Parlament hlasuje o rozhodnutí požádat v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, aby ověřil, zda určitá registrovaná evropská politická strana nebo registrovaná evropská politická nadace splňuje podmínky registrace stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014.

                  3.
                        Na žádost jedné čtvrtiny všech poslanců Parlamentu, kteří zastupují nejméně tři politické skupiny, Parlament hlasuje o návrhu odůvodněného rozhodnutí vznést v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 námitky proti rozhodnutí Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace ve lhůtě tří měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí.

                        Příslušný výbor předloží návrh odůvodněného rozhodnutí. Je-li tento návrh zamítnut, má se za to, že bylo přijato opačné rozhodnutí.

                  4.
                        Na základě návrhu příslušného výboru jmenuje Konference předsedů dva členy výboru nezávislých významných osobností podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014.

         Pozměňovací návrh 253

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 224

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 224

                        vypouští se

                        Pravomoci předsednictva

                  1.
                        Předsednictvo rozhoduje o žádostech politických stran na evropské úrovni o financování a přijímá rozhodnutí o rozdělení prostředků mezi dotyčné politické strany. Vypracuje seznam příjemců a přidělených částek.

                  2.
                        Předsednictvo rozhodne o případném pozastavení nebo snížení financování a o zpětném získání neoprávněně vyplacených částek.

                  3.
                        Po ukončení rozpočtového roku schválí předsednictvo závěrečnou zprávu o činnosti a závěrečné vyúčtování politické strany, která prostředky obdržela.

                  4.
                        Za podmínek stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 může předsednictvo poskytnout technickou pomoc politickým stranám na evropské úrovni na základě jejich návrhů. Předsednictvo může v určitých případech pověřit rozhodnutím o poskytnutí technické pomoci generálního tajemníka.

                  5.
                        Ve všech případech uvedených v předchozích odstavcích jedná předsednictvo na základě návrhu generálního tajemníka. S výjimkou případů uvedených v odstavcích 1 a 4 vyslechne předsednictvo před vydáním rozhodnutí zástupce dotyčné politické strany. Předsednictvo si může kdykoli vyžádat stanovisko Konference předsedů.

                  6.
                        Pokud Parlament po ověření zjistí, že politická strana na evropské úrovni nedodržuje zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, rozhodne předsednictvo o vyloučení této strany z financování.

         Pozměňovací návrh 254

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 225

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 225

                        vypouští se

                        Pravomoci příslušného výboru a plenárního zasedání Parlamentu

                  1.
                        Na žádost čtvrtiny poslanců Parlamentu zastupujících nejméně tři politické skupiny vyzve předseda po výměně názorů s Konferencí předsedů příslušný výbor, aby ověřil, zda politická strana na evropské úrovni nadále dodržuje, zejména ve svém programu a ve své činnosti, zásady, na kterých je založena Evropská unie, totiž zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu.

                  2.
                        Předtím, než příslušný výbor předloží Parlamentu návrh rozhodnutí, vyslechne zástupce dotyčné politické strany, vyžádá si a projedná stanovisko výboru nezávislých význačných osobností podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003.

                  3.
                        Parlament schválí většinou odevzdaných hlasů návrh rozhodnutí, kterým se stanoví, zda dotyčná politická strana dodržuje zásady uvedené v odstavci 1 či nikoli. Nelze předkládat žádné pozměňovací návrhy. Pokud návrh rozhodnutí nezíská většinu hlasů, platí za schválené rozhodnutí opačného znění.

                  4.
                        Rozhodnutí Parlamentu nabývá účinku dnem předložení žádosti uvedené v odstavci 1.

                  5.
                        Předseda zastupuje Parlament ve výboru nezávislých význačných osobností.

                  6.
                        Příslušný výbor vypracuje zprávu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o použití tohoto nařízení a o financovaných činnostech a předloží ji v plénu.

         Pozměňovací návrh 255

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 226

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 226

                  Článek 226

                  Uplatňování jednacího řádu

                  Uplatňování jednacího řádu

                  1.   Vznikne-li pochybnost týkající se uplatnění nebo výkladu tohoto jednacího řádu, může předseda postoupit věc příslušnému výboru k posouzení.

                  1.   Vznikne-li pochybnost týkající se uplatnění nebo výkladu tohoto jednacího řádu, může předseda postoupit věc příslušnému výboru k posouzení.

                  Pokud taková pochybnost vznikne v průběhu práce výboru a souvisí s ní, mohou tak učinit předsedové výborů.

                  Pokud taková pochybnost vznikne v průběhu práce výboru a souvisí s ní, mohou tak učinit předsedové výborů.

                  2.   Výbor rozhodne, zda je nutno navrhnout změnu jednacího řádu. V takovém případě postupuje podle článku 227.

                  2.   Výbor rozhodne, zda je nutno navrhnout změnu jednacího řádu. V takovém případě postupuje podle článku 227.

                  3.   Pokud výbor rozhodne, že postačí podat výklad jednacího řádu, zašle svůj výklad předsedovi, který informuje Parlament na jeho dalším dílčím zasedání.

                  3.   Pokud výbor rozhodne, že postačí podat výklad jednacího řádu, zašle svůj výklad předsedovi, který informuje Parlament na jeho dalším dílčím zasedání.

                  4.   Pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců zpochybní výklad výboru, hlasuje o věci Parlament. Text je přijat většinou odevzdaných hlasů za předpokladu, že je přítomna alespoň jedna třetina všech poslanců. V případě jeho zamítnutí je věc vrácena výboru.

                  4.   Pokud politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců zpochybní výklad výboru
                        do 24 hodin po jeho oznámení
                     , hlasuje o věci Parlament. Text je přijat většinou odevzdaných hlasů za předpokladu, že je přítomna alespoň jedna třetina všech poslanců. V případě jeho zamítnutí je věc vrácena výboru.

                  5.   Nezpochybněné výklady a výklady přijaté Parlamentem se připojí v kurzívě jako vysvětlující poznámky k příslušnému článku nebo článkům jednacího řádu.

                  5.   Nezpochybněné výklady a výklady přijaté Parlamentem se připojí v kurzívě jako vysvětlující poznámky k příslušnému článku nebo článkům jednacího řádu.

                  6.   Vysvětlující poznámky musí být zohledněny při budoucím uplatnění a výkladu příslušných článků.

                  6.   Vysvětlující poznámky musí být zohledněny při budoucím uplatnění a výkladu příslušných článků.

                  7.   Jednací řád a výklady pravidelně přezkoumává příslušný výbor.

                  7.   Jednací řád a výklady pravidelně přezkoumává příslušný výbor.

                  8.   Pokud tento jednací řád uděluje práva určitému počtu poslanců, upraví se tento počet automaticky na nejbližší celé číslo představující stejné poměrné zastoupení poslanců v Parlamentu, kdykoli se
                        zvýší
                      celkový počet poslanců Parlamentu, zejména v důsledku rozšíření Evropské unie.

                  8.   Pokud tento jednací řád uděluje práva určitému počtu poslanců, upraví se tento počet automaticky na nejbližší celé číslo představující stejné poměrné zastoupení poslanců v Parlamentu, kdykoli se
                        změní
                      celkový počet poslanců Parlamentu, zejména v důsledku rozšíření Evropské unie.

         Pozměňovací návrh 256

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 227

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 227

                  Článek 227

                  Změna jednacího řádu

                  Změna jednacího řádu

                  1.   Každý poslanec může navrhnout změnu jednacího řádu a jeho příloh, popřípadě se stručným odůvodněním.

                  1.   Každý poslanec může navrhnout změnu jednacího řádu a jeho příloh, popřípadě se stručným odůvodněním.

                        Návrhy změn se přeloží, vytisknou, rozešlou a postoupí příslušnému výboru, který
                      je projedná a rozhodne o jejich předložení Parlamentu.

                        Příslušný výbor
                      je projedná a rozhodne o jejich předložení Parlamentu.

                  Pro účely uplatňování článků 169, 170 a 174 při projednávání návrhů změn v Parlamentu se odkazy na „původní znění“ nebo „návrh legislativního aktu“ v uvedených článcích považují za odkazy na právě platná ustanovení.

                  Pro účely uplatňování článků 169, 170 a 174 při projednávání návrhů změn v Parlamentu se odkazy na „původní znění“ nebo „návrh legislativního aktu“ v uvedených článcích považují za odkazy na právě platná ustanovení.

                  2.   Pro přijetí změn jednacího řádu
                        jsou
                      zapotřebí hlasy většiny všech poslanců Parlamentu

                  2.
                        V souladu s článkem 232 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou
                      pro přijetí změn jednacího řádu zapotřebí hlasy většiny všech poslanců Parlamentu.

                  3.   Pokud není při hlasování stanoveno jinak, vstupují změny jednacího řádu a jeho příloh v platnost prvním dnem dílčího zasedání, které následuje po jejich přijetí.

                  3.   Pokud není při hlasování stanoveno jinak, vstupují změny jednacího řádu a jeho příloh v platnost prvním dnem dílčího zasedání, které následuje po jejich přijetí.

         Pozměňovací návrh 257

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 230

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Článek 230

                        vypouští se

                        Uspořádání příloh

                        Přílohy jednacího řádu jsou uspořádány do těchto čtyř oddílů:

                              a)

                                    prováděcí ustanovení pro postupy podle tohoto jednacího řádu, přijatá většinou odevzdaných hlasů (příloha VI);

                              b)

                                    ustanovení přijatá na základě uplatnění specifických ustanovení jednacího řádu a v souladu s postupy a většinovými pravidly stanovenými v tomto řádu (přílohy I, II, III, IV, V, příloha VII části A, C, E a F, a příloha IX část A);

                              c)

                                    interinstitucionální dohody nebo jiná ustanovení přijatá v souladu se Smlouvami, která jsou použitelná v Parlamentu nebo která mají vliv na jeho chod. Rozhodnutí připojit tato ustanovení k jednacímu řádu přijme Parlament většinou odevzdaných hlasů a na návrh příslušného výboru (příloha VII části B a D, příloha VIII, příloha IX část B, příloha X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX a XXI).

                              d)

                                    obecné zásady a kodexy chování přijaté příslušnými orgány Parlamentu (přílohy XV, XVI, XVII a XX).

         Pozměňovací návrh 258

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Článek 231

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 231

                  Článek 231

                  Opravy

                  Opravy

                  1.   Pokud je v textu přijatém Parlamentem nalezena chyba, postoupí případně předseda návrh opravy příslušnému výboru.

                  1.   Pokud je v textu přijatém Parlamentem nalezena chyba, postoupí případně předseda návrh opravy příslušnému výboru.

                  2.   Pokud je chyba nalezena v textu přijatém Parlamentem, s nímž vyslovily svůj souhlas jiné orgány, požádá předseda tyto orgány o schválení potřebných oprav a poté postupuje v souladu s odstavcem 1.

                  2.   Pokud je chyba nalezena v textu přijatém Parlamentem, s nímž vyslovily svůj souhlas jiné orgány, požádá předseda tyto orgány o schválení potřebných oprav a poté postupuje v souladu s odstavcem 1.

                  3.   Příslušný výbor posoudí návrh opravy, a pokud souhlasí, že došlo k chybě, která může být opravena navrhovaným způsobem, předloží jej Parlamentu.

                  3.   Příslušný výbor posoudí návrh opravy, a pokud souhlasí, že došlo k chybě, která může být opravena navrhovaným způsobem, předloží jej Parlamentu.

                  4.   Oprava je oznámena na příštím dílčím zasedání. Pokud nejpozději do dvaceti čtyř hodin po tomto oznámení nepožádá politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců, aby se o této opravě hlasovalo, považuje se za schválenou. Pokud oprava schválena není, je vrácena zpět příslušnému výboru, který může navrhnout její pozměněné znění, nebo postup ukončit.

                  4.   Oprava je oznámena na příštím dílčím zasedání. Pokud nejpozději do dvaceti čtyř hodin po tomto oznámení nepožádá politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců, aby se o této opravě hlasovalo, považuje se za schválenou. Pokud oprava schválena není, je vrácena zpět příslušnému výboru, který může navrhnout její pozměněné znění, nebo postup ukončit.

                  5.   Schválené opravy jsou zveřejněny stejným způsobem jako text, k němuž se vztahují.
                        Články 76, 77 a
                      78 se
                        použijí
                      obdobně.

                  5.   Schválené opravy jsou zveřejněny stejným způsobem jako text, k němuž se vztahují.
                        Článek
                      78 se
                        použije
                      obdobně.

         Pozměňovací návrh 259

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha I – čl. 2

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 2

                  Článek 2

                  Základní povinnosti poslanců

                  Základní povinnosti poslanců

                  Poslanci Evropského parlamentu při výkonu své funkce:

                  Poslanci Evropského parlamentu při výkonu své funkce:

                              a)

                              neuzavřou žádnou dohodu, jež by je zavazovala jednat či hlasovat v zájmu jiné fyzické nebo právnické osoby a jež by mohla omezit jejich svobodu hlasování, která je zakotvena v článku 6 aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách a v článku 2 statutu poslanců Evropského parlamentu,

                              a)

                              neuzavřou žádnou dohodu, jež by je zavazovala jednat či hlasovat v zájmu jiné fyzické nebo právnické osoby a jež by mohla omezit jejich svobodu hlasování, která je zakotvena v článku 6 aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách a v článku 2 statutu poslanců Evropského parlamentu,

                              b)

                              nežádají, nepřijímají ani nezískávají žádnou přímou či nepřímou
                                    finanční
                                  výhodu nebo
                                    jakoukoliv
                                  jinou odměnu výměnou za
                                    ovlivnění právních předpisů, návrhů usnesení, písemných prohlášení nebo otázek předložených v Parlamentu či kterémkoli z
                                  jeho
                                    výborů nebo za hlasování o nich
                                  a vědomě se snaží vyhýbat jakékoli situaci, která by mohla působit dojmem úplatkářství.

                              b)

                              nežádají, nepřijímají ani nezískávají žádnou přímou či nepřímou výhodu nebo jinou
                                    peněžní či nepeněžní
                                  odměnu výměnou za
                                    konkrétní chování poslance v rámci
                                  jeho
                                    parlamentní činnosti
                                  a vědomě se snaží vyhýbat jakékoli situaci, která by mohla působit dojmem
                                    podplácení,
                                  úplatkářství
                                    nebo nevhodného ovlivňování;

                              ba)

                                    neprovádějí placenou profesionální lobbistickou činnost, která má přímou spojitost s rozhodovacím procesem Unie.

         Pozměňovací návrh 260

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha I – čl. 4

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 4

                  Článek 4

                  Prohlášení poslanců Evropského parlamentu

                  Prohlášení poslanců Evropského parlamentu

                  1.   V zájmu transparentnosti poslanci Evropského parlamentu předloží na vlastní odpovědnost předsedovi Parlamentu prohlášení o finančních zájmech, a to před koncem prvního dílčího zasedání následujícího po volbách do Evropského parlamentu (nebo do 30 dnů poté, co v průběhu volebního období zahájí výkon mandátu v Parlamentu). Prohlášení předloží na formuláři přijatém předsednictvem podle článku 9. O veškerých změnách, které se dotýkají tohoto prohlášení, informují předsedu Parlamentu do
                        30 dnů od
                      okamžiku, kdy ke změně došlo.

                  1.   V zájmu transparentnosti poslanci Evropského parlamentu předloží na vlastní odpovědnost předsedovi Parlamentu prohlášení o finančních zájmech, a to před koncem prvního dílčího zasedání následujícího po volbách do Evropského parlamentu (nebo do 30 dnů poté, co v průběhu volebního období zahájí výkon mandátu v Parlamentu). Prohlášení předloží na formuláři přijatém předsednictvem podle článku 9. O veškerých změnách, které se dotýkají tohoto prohlášení, informují předsedu Parlamentu do
                        konce měsíce následujícího po
                      okamžiku, kdy ke změně došlo.

                  2.   V prohlášení o finančních zájmech jsou přesným způsobem uvedeny tyto informace:

                  2.   V prohlášení o finančních zájmech jsou přesným způsobem uvedeny tyto informace:

                              a)

                              profesní činnosti, které poslanec vykonával v posledních třech letech před zahájením výkonu mandátu v Parlamentu, a jeho členství v témže období ve výborech nebo správních radách podniků, nevládních organizací, sdružení nebo jiných organizací s právní subjektivitou,

                              a)

                              profesní činnosti, které poslanec vykonával v posledních třech letech před zahájením výkonu mandátu v Parlamentu, a jeho členství v témže období ve výborech nebo správních radách podniků, nevládních organizací, sdružení nebo jiných organizací s právní subjektivitou,

                              b)

                              jakákoli odměna získaná za výkon mandátu v jiném parlamentu,

                              b)

                              jakákoli odměna získaná za výkon mandátu v jiném parlamentu,

                              c)

                              jakákoli pravidelná výdělečná činnost vykonávaná poslancem souběžně s výkonem mandátu, a to jak v pozici zaměstnance, tak v pozici osoby samostatně výdělečně činné,

                              c)

                              jakákoli pravidelná výdělečná činnost vykonávaná poslancem souběžně s výkonem mandátu, a to jak v pozici zaměstnance, tak v pozici osoby samostatně výdělečně činné,

                              d)

                              členství ve výborech nebo správních radách podniků, nevládních organizací, sdružení a jiných organizací s právní subjektivitou nebo jakákoliv jiná vedlejší činnost, kterou poslanec vykonává, bez ohledu na to, zda jsou výdělečné nebo nevýdělečné,

                              d)

                              členství ve výborech nebo správních radách podniků, nevládních organizací, sdružení a jiných organizací s právní subjektivitou nebo jakákoliv jiná vedlejší činnost, kterou poslanec vykonává, bez ohledu na to, zda jsou výdělečné nebo nevýdělečné,

                              e)

                              jakákoli příležitostná výdělečná vedlejší činnost (včetně autorských prací, přednášek nebo poskytování odborného poradenství), pokud celková odměna za
                                    tuto
                                  činnost přesáhne 5 000  EUR za kalendářní rok,

                              e)

                              jakákoli příležitostná výdělečná vedlejší činnost (včetně autorských prací, přednášek nebo poskytování odborného poradenství), pokud celková odměna za
                                    veškerou příležitostnou externí
                                  činnost
                                    poslance
                                  přesáhne 5 000  EUR za kalendářní rok,

                              f)

                              podíl v podniku nebo v obchodním partnerství, pokud může mít dopad na veřejnou politiku nebo pokud tento podíl danému poslanci umožňuje významně ovlivňovat záležitosti dotyčného subjektu,

                              f)

                              podíl v podniku nebo v obchodním partnerství, pokud může mít dopad na veřejnou politiku nebo pokud tento podíl danému poslanci umožňuje významně ovlivňovat záležitosti dotyčného subjektu,

                              g)

                              jakákoli finanční, personální nebo materiální podpora, které se poslanci dostává vedle prostředků poskytovaných Parlamentem a kterou mu v souvislosti s jeho politickou činností poskytují třetí osoby, jejichž totožnost musí být uvedena,

                              g)

                              jakákoli finanční, personální nebo materiální podpora, které se poslanci dostává vedle prostředků poskytovaných Parlamentem a kterou mu v souvislosti s jeho politickou činností poskytují třetí osoby, jejichž totožnost musí být uvedena,

                              h)

                              jakékoli další finanční zájmy, které by mohly ovlivnit výkon mandátu poslance.

                              h)

                              jakékoli další finanční zájmy, které by mohly ovlivnit výkon mandátu poslance.

                        Pravidelné příjmy, které poslanec obdrží v souvislosti s jednotlivými body prohlášení podle prvního pododstavce, se zařadí do jedné
                      z těchto kategorií:

                        U každého bodu prohlášení v souladu s prvním pododstavcem poslanec v náležitých případech uvede, zda za tuto činnost pobíral peněžitou odměnu; v případě písmen a), c), d), e) a f) poslanci uvedou rovněž jednu
                      z těchto
                        příjmových
                      kategorií:

                              —

                                    činnost vykonávaná bez odměny

                              —

                                    1 až 499 EUR měsíčně,

                              —

                              500 až 1 000  EUR měsíčně,

                              —

                              500 až 1 000  EUR měsíčně,

                              —

                              1 001  až 5 000  EUR měsíčně,

                              —

                              1 001  až 5 000  EUR měsíčně,

                              —

                              5 001  až 10 000  EUR měsíčně,

                              —

                              5 001  až 10 000  EUR měsíčně,

                              —

                              více než 10 000  EUR měsíčně.

                              —

                              více než 10 000  EUR měsíčně
                                    , s uvedením nejbližších 10 000  EUR
                                 .

                  Veškeré
                        další
                      příjmy, které poslanec obdrží v souvislosti s jednotlivými body prohlášení podle prvního pododstavce, se vypočítají na ročním základě, vydělí dvanácti a zařadí do jedné z kategorií uvedených ve druhém pododstavci.

                  Veškeré příjmy, které poslanec obdrží v souvislosti s jednotlivými body prohlášení podle prvního pododstavce,
                        ale nikoli pravidelně,
                      se vypočítají na ročním základě, vydělí dvanácti a zařadí do jedné z kategorií uvedených ve druhém pododstavci.

                  3.   Informace poskytnuté předsedovi Parlamentu podle tohoto článku se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu tak, aby byly snadno přístupné.

                  3.   Informace poskytnuté předsedovi Parlamentu podle tohoto článku se zveřejňují na internetových stránkách Parlamentu tak, aby byly snadno přístupné.

                  4.   Pokud poslanec nepředložil prohlášení o finančních zájmech, nemůže být zvolen do žádné funkce v Parlamentu nebo v jeho orgánech, nemůže být jmenován zpravodajem, ani se nemůže účastnit oficiální delegace.

                  4.   Pokud poslanec nepředložil prohlášení o finančních zájmech, nemůže být zvolen do žádné funkce v Parlamentu nebo v jeho orgánech, nemůže být jmenován zpravodajem, ani se nemůže účastnit oficiální delegace
                        či interinstitucionálních jednání
                     .

                        4a.

                        Pokud předseda obdrží informace, na jejichž základě se může domnívat, že prohlášení o finančních zájmech poslance je v podstatných bodech nepřesné nebo neaktuální, může konzultovat poradní výbor podle článku 7 a případně poslance požádá, aby prohlášení do deseti dnů opravil. Předsednictvo může rozhodnout o použití čl. 4 odst. 4 v případě poslance, který nevyhoví předsedově žádosti o opravu.

                        4b.

                        Zpravodajové mohou ve vysvětlujícím prohlášení své zprávy uvést dobrovolně seznam zástupců zájmových skupin, s nimiž záležitosti související s předmětem zprávy konzultovali (1a).

         Pozměňovací návrh 261

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha I – čl. 6

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 6

                  Článek 6

                  Činnosti bývalých poslanců

                  Činnosti bývalých poslanců

                  Bývalí poslanci Evropského parlamentu, kteří jsou profesionálně zapojeni do lobování nebo zastupování přímo spojeného s rozhodovacím procesem Unie, nemohou po celou dobu svého zapojení do této činnosti využívat zázemí poskytovaného bývalým poslancům podle pravidel, která pro tyto účely stanovilo předsednictvo (26).

                  Bývalí poslanci Evropského parlamentu, kteří jsou profesionálně zapojeni do lobování nebo zastupování přímo spojeného s rozhodovacím procesem Unie,
                        by o této skutečnosti měli informovat Evropský parlament a
                      nemohou po celou dobu svého zapojení do této činnosti využívat zázemí poskytovaného bývalým poslancům podle pravidel, která pro tyto účely stanovilo předsednictvo (26).

         Pozměňovací návrh 262

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha I – čl. 7

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 7

                  Článek 7

                  Poradní výbor pro chování poslanců

                  Poradní výbor pro chování poslanců

                  1.   Zřizuje se poradní výbor pro chování poslanců (dále jen „poradní výbor“).

                  1.   Zřizuje se poradní výbor pro chování poslanců (dále jen „poradní výbor“).

                  2.   Poradní výbor se skládá z pěti členů jmenovaných předsedou Parlamentu na začátku jeho funkčního období z řad členů
                        předsednictev a koordinátorů
                      Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro právní záležitosti, přičemž se zohlední zkušenosti poslanců a politická vyváženost.

                  2.   Poradní výbor se skládá z pěti členů jmenovaných předsedou Parlamentu na začátku jeho funkčního období z řad členů Výboru pro ústavní záležitosti a Výboru pro právní záležitosti, přičemž se zohlední zkušenosti poslanců a politická vyváženost.

                  Každý člen poradního výboru vykonává na základě rotačního systému po dobu šesti měsíců funkci předsedy.

                  Každý člen poradního výboru vykonává na základě rotačního systému po dobu šesti měsíců funkci předsedy.

                  3.   Předseda Parlamentu na začátku svého funkčního období jmenuje rovněž náhradníky poradního výboru, a to jednoho poslance z každé politické skupiny, která není v poradním výboru zastoupena.

                  3.   Předseda Parlamentu na začátku svého funkčního období jmenuje rovněž náhradníky poradního výboru, a to jednoho poslance z každé politické skupiny, která není v poradním výboru zastoupena.

                  V případě údajného porušení kodexu chování ze strany poslance, jehož politická skupina není v poradním výboru zastoupena, jedná příslušný náhradník při posuzování údajného porušení kodexu jako šestý řádný člen poradního výboru.

                  V případě údajného porušení kodexu chování ze strany poslance, jehož politická skupina není v poradním výboru zastoupena, jedná příslušný náhradník při posuzování údajného porušení kodexu jako šestý řádný člen poradního výboru.

                  4.   Na žádost poslance poskytne poradní výbor dotyčnému poslanci poradenství ohledně výkladu a uplatňování ustanovení kodexu chování, a to důvěrně a do 30 kalendářních dnů. Dotyčný poslanec má právo se na poskytnutou radu odvolávat.

                  4.   Na žádost poslance poskytne poradní výbor dotyčnému poslanci poradenství ohledně výkladu a uplatňování ustanovení kodexu chování, a to důvěrně a do 30 kalendářních dnů. Dotyčný poslanec má právo se na poskytnutou radu odvolávat.

                  Na žádost předsedy Parlamentu posuzuje poradní výbor také případy údajného porušení kodexu chování a poskytuje předsedovi Parlamentu rady týkající se přijetí vhodných opatření.

                  Na žádost předsedy Parlamentu posuzuje poradní výbor také případy údajného porušení kodexu chování a poskytuje předsedovi Parlamentu rady týkající se přijetí vhodných opatření.

                  5.   Poradní výbor může po konzultaci s předsedou Parlamentu požádat o externí odbornou radu.

                  5.   Poradní výbor může po konzultaci s předsedou Parlamentu požádat o externí odbornou radu.

                  6.   Poradní výbor zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti.

                  6.   Poradní výbor zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti.

         Pozměňovací návrh 263

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha I – čl. 8

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Článek 8

                  Článek 8

                  Postupy při případném porušení kodexu chování

                  Postupy při případném porušení kodexu chování

                  1.   Existují-li důvody domnívat se, že některý poslanec Evropského parlamentu mohl porušit kodex chování,
                        může
                      předseda Parlamentu
                        předat
                      záležitost poradnímu výboru.

                  1.   Existují-li důvody domnívat se, že některý poslanec Evropského parlamentu mohl porušit kodex chování,
                        předá
                      předseda Parlamentu záležitost poradnímu výboru
                        s výjimkou zjevně neopodstatněných případů
                     .

                  2.   Poradní výbor přezkoumá okolnosti údajného porušení a může dotyčného poslance vyslechnout. Na základě závěrů ze svého šetření vydá předsedovi Parlamentu doporučení týkající se případného rozhodnutí.

                  2.   Poradní výbor přezkoumá okolnosti údajného porušení a může dotyčného poslance vyslechnout. Na základě závěrů ze svého šetření vydá předsedovi Parlamentu doporučení týkající se případného rozhodnutí.

                        Pokud se porušení kodexu chování údajně dopustil stálý člen nebo náhradník poradního výboru, zdrží se tento stálý člen nebo náhradník účasti na jednání poradního výboru o tomto údajném porušení.

                  3.   Jestliže předseda Parlamentu dospěje s ohledem na toto doporučení k závěru, že dotyčný poslanec porušil kodex chování, přijme
                        po slyšení tohoto poslance
                      odůvodněné rozhodnutí o uložení sankce, které oznámí poslanci.

                  3.   Jestliže předseda Parlamentu dospěje s ohledem na toto doporučení
                        a poté, co dotyčného poslance vyzve, aby se písemně vyjádřil,
                      k závěru, že dotyčný poslanec porušil kodex chování, přijme odůvodněné rozhodnutí o uložení sankce, které oznámí poslanci.

                  Sankce může spočívat v uplatnění jednoho nebo více opatření stanovených v čl. 166 odst. 3 jednacího řádu.

                  Sankce může spočívat v uplatnění jednoho nebo více opatření stanovených v čl. 166 odst. 3
                        až 3b
                      jednacího řádu.

                  4.   Dotyčný poslanec může podat vnitřní odvolání podle článku 167 jednacího řádu.

                  4.   Dotyčný poslanec může podat vnitřní odvolání podle článku 167 jednacího řádu.

                  5.
                        Po uplynutí lhůt stanovených v článku 167 jednacího řádu jsou veškeré sankce uložené poslanci oznámeny předsedou Parlamentu na plenárním zasedání a zveřejněny na viditelném místě internetových stránek Parlamentu, kde jsou ponechány do konce daného funkčního období.

         Pozměňovací návrh 264

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha II

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        vypouští se

         Pozměňovací návrhy 265 a 297

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha III – název

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  Kritéria pro otázky k písemnému zodpovězení podle článků 130 a
                        131

                  Kritéria pro otázky k písemnému zodpovězení
                        a interpelace
                      podle článků 130
                        , 130a, 130b,
                      131 a
                        131a

         Pozměňovací návrh 266

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha III – odst. 1

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                              1.

                              Otázky k písemnému zodpovězení:

                              1.

                              Otázky k písemnému zodpovězení:

                              —

                              jednoznačně uvádějí adresáta, kterému má být otázka běžnou interinstitucionální cestou doručena;

                              —

                              jednoznačně uvádějí adresáta, kterému má být otázka běžnou interinstitucionální cestou doručena;

                              —

                              spadají výlučně do mezí působnosti
                                    institucí stanovených
                                  v příslušných Smlouvách,
                                    a odpovědnosti adresáta a jsou v obecném zájmu;

                              —

                              spadají výlučně do mezí působnosti
                                    adresáta stanoveného
                                  v příslušných Smlouvách
                                    nebo v právních aktech Unie či do jeho oblasti činnosti
                                 ,

                              —

                                    jsou v obecném zájmu;

                              —

                              jsou věcné a obsahují srozumitelný dotaz;

                              —

                              jsou věcné a obsahují srozumitelný dotaz;

                              —

                              nepřesahují 200 slov;

                              —

                              nepřesahují 200 slov;

                              —

                              neobsahují urážlivá vyjádření;

                              —

                              neobsahují urážlivá vyjádření;

                              —

                              se netýkají čistě osobních záležitostí.

                              —

                              se netýkají čistě osobních záležitostí.

                              —

                              neobsahují více než tři podotázky.

                              —

                              neobsahují více než tři podotázky.

         Pozměňovací návrh 267

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha III – odst. 1 a (nový)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                                    1a.

                                 Otázky adresované Radě se nesmějí týkat záležitostí, které jsou předmětem probíhajícího řádného legislativního postupu, nebo rozpočtových funkcí Rady.

         Pozměňovací návrh 268

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha III – odst. 3

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                              3.

                              Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátovi, pokud předseda nerozhodne jinak na základě nových významných skutečností a odůvodněné žádosti autora.

                              3.

                              Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již
                                    v předcházejících šesti měsících
                                  poskytla v písemném sdělení o dalším postupu, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi
                                    nebo sdělení o dalším postupu
                                 . Nová otázka nebude předložena adresátovi, pokud předseda nerozhodne jinak na základě nových významných skutečností a odůvodněné žádosti autora.

         Pozměňovací návrh 269

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha VII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 270

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha VIII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 271

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha IX

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 272

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha X

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 273

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XI

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 274

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 275

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XIII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 276

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XIV

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 277

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XV

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 278

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XVI

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        Pokyny pro
                      schvalování Evropské komise

                  Schvalování Evropské komise
                        a sledování plnění závazků přijatých v průběhu slyšení

                              1.

                                 Pro vyjádření souhlasu Parlamentu se sborem komisařů jako celkem platí tyto zásady, kritéria a opatření:

                        Část I – Schválení celého sboru komisařů Parlamentem

                        Článek 1

                              a)

                              Základ pro hodnocení

                  Základ pro hodnocení

                  Parlament hodnotí kandidáty na komisaře na základě jejich celkové způsobilosti, evropanství a osobní nezávislosti. Hodnotí znalosti v jejich budoucí oblasti působnosti a komunikační schopnosti.

                  1.   Parlament hodnotí kandidáty na komisaře na základě jejich celkové způsobilosti, evropanství a osobní nezávislosti. Hodnotí znalosti v jejich budoucí oblasti působnosti a komunikační schopnosti.

                  Parlament bere zvláštní ohled na rovnováhu mezi počtem žen a mužů. Může se vyjádřit k rozdělení oblastí působnosti nově zvoleným předsedou.

                  2.   Parlament bere zvláštní ohled na rovnováhu mezi počtem žen a mužů. Může se vyjádřit k rozdělení oblastí působnosti nově zvoleným předsedou.

                  Parlament může požadovat jakékoli informace podstatné pro jeho rozhodnutí o způsobilosti kandidátů na komisaře. Očekává úplné zveřejnění informací týkajících se jejich finančních zájmů. Prohlášení o zájmech kandidátů na komisaře se zasílají k přezkoumání výboru příslušnému pro právní záležitosti.

                  3.   Parlament může požadovat jakékoli informace podstatné pro jeho rozhodnutí o způsobilosti kandidátů na komisaře. Očekává úplné zveřejnění informací týkajících se jejich finančních zájmů. Prohlášení o zájmech kandidátů na komisaře se zasílají k přezkoumání výboru příslušnému pro právní záležitosti.

                        Výbor pro právní záležitosti v rámci přezkumu prohlášení o finančních zájmech kandidáta na komisaře nejen ověří, zda bylo prohlášení řádně vyplněno, nýbrž rovněž posoudí, zda lze z obsahu tohoto prohlášení usuzovat na střet zájmů. Výbor příslušný pro slyšení poté rozhodne, zda bude od kandidáta na komisaře požadovat další informace, či nikoli.

                        Článek 1a

                        Posouzení prohlášení o finančních zájmech

                  1.
                        Výbor příslušný pro právní záležitosti přezkoumá prohlášení o finančních zájmech a posoudí, zda je prohlášení kandidáta na komisaře přesné a úplné a zda z něj lze usuzovat na střet zájmů.

                  2.
                        Výrok výboru příslušného pro právní záležitosti, který potvrzuje vyloučení jakéhokoli střetu zájmů, je základním předpokladem pro konání slyšení u příslušného výboru. Bez tohoto výroku se postup jmenování kandidáta na komisaře pozastaví a použije se postup stanovený v odst. 3 písm. c).

                  3.
                        Při kontrole prohlášení o finančních zájmech, kterou provádí výbor příslušný pro právní záležitosti, se uplatňují následující pokyny:

                              a)

                                    jestliže při kontrole prohlášení o finančních zájmech má výbor na základě předložených dokumentů za to, že je prohlášení o finančních zájmech přesné, úplné a že neobsahuje žádnou informaci svědčící o skutečném či potenciálním střetu zájmů v souvislosti s oblastí působnosti kandidáta na komisaře, zašle jeho předseda dopis potvrzující tento závěr výborům příslušným pro slyšení nebo dotčeným výborům, jestliže se jedná o postup v průběhu funkčního období komisaře;

                              b)

                                    jestliže má výbor za to, že prohlášení o zájmech kandidáta na komisaře obsahuje neúplné nebo rozporuplné informace, nebo pokud jsou potřeba další informace, požádá v souladu s rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí kandidáta na komisaře, aby bez zbytečného odkladu poskytl dodatečné informace, které před přijetím rozhodnutí zváží a řádně analyzuje; výbor příslušný pro právní záležitosti může případně pozvat kandidáta na komisaře na jednání;

                              c)

                                    jestliže výbor na základě prohlášení o finančních zájmech nebo dodatečných informací poskytnutých kandidátem na komisaře konstatuje střet zájmů, vypracuje doporučení s cílem střet zájmů ukončit; tato doporučení mohou zahrnovat zřeknutí se daných finančních zájmů nebo změnu oblasti působnosti kandidáta na komisaře, o níž rozhodne předseda Komise; jestliže se v závažnějších situacích nenajde žádné řešení tohoto střetu zájmů, může výbor příslušný pro právní záležitosti dojít v krajním případě k závěru, že kandidát na komisaře není schopen vykonávat svou funkci v souladu se Smlouvami a kodexem chování; předseda Parlamentu poté požádá předsedu Komise o informaci o tom, jaké další kroky hodlá předseda Komise učinit;

                        Článek 2

                              b)

                              Slyšení

                  Slyšení

                  Každý kandidát na komisaře bude vyzván k účasti na jednom slyšení v příslušném výboru nebo výborech.
                        Tato slyšení jsou veřejná.

                  1.   Každý kandidát na komisaře bude vyzván k účasti na jednom slyšení v příslušném výboru nebo výborech.

                  Slyšení jsou pořádána Konferencí předsedů na základě doporučení Konference předsedů výborů. Za konkrétní postup odpovídají předseda a koordinátoři jednotlivých výborů. Mohou být jmenováni zpravodajové.

                  2.   Slyšení jsou pořádána Konferencí předsedů na základě doporučení Konference předsedů výborů. Za konkrétní postup odpovídají předseda a koordinátoři jednotlivých výborů. Mohou být jmenováni zpravodajové.

                  Pokud se oblasti působnosti prolínají, učiní se příslušná opatření za účelem sdružení příslušných výborů. Mohou nastat tři případy:

                  3.   Pokud se oblasti působnosti prolínají, učiní se příslušná opatření za účelem sdružení příslušných výborů. Mohou nastat tři případy:

                              a)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se shoduje s oblastí působnosti jediného výboru; v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře tento jediný výbor (příslušný výbor);

                              a)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se shoduje s oblastí působnosti jediného výboru; v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře tento jediný výbor (příslušný výbor);

                              b)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se shoduje přibližně rovnoměrně s oblastí působnosti několika výborů; v tomto případě pořádají slyšení kandidáta na komisaře společně dané výbory (smíšené výbory);

                              b)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se shoduje přibližně rovnoměrně s oblastí působnosti několika výborů; v tomto případě pořádají slyšení kandidáta na komisaře společně dané výbory (smíšené výbory);

                              c)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se z velké části shoduje s oblastí působnosti jednoho výboru a pouze okrajově s oblastí působnosti jiného nebo několika dalších výborů; v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře hlavní příslušný výbor, v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře hlavní příslušný výbor za účasti jednoho nebo více dalších výborů (přidružené výbory).

                              c)

                              oblast působnosti kandidáta na komisaře se z velké části shoduje s oblastí působnosti jednoho výboru a pouze okrajově s oblastí působnosti jiného nebo několika dalších výborů; v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře hlavní příslušný výbor, v tomto případě pořádá slyšení kandidáta na komisaře hlavní příslušný výbor za účasti jednoho nebo více dalších výborů (přidružené výbory).

                  Praktická opatření budou plně konzultována s nově zvoleným předsedou Komise.

                  4.   Praktická opatření budou plně konzultována s nově zvoleným předsedou Komise.

                  Parlamentní výbory předloží kandidátům na komisaře v dostatečném časovém předstihu před slyšeními otázky k písemnému zodpovězení. Každému kandidátovi na komisaře se kladou dvě společné otázky vypracované Konferencí předsedů výborů, z nichž první se týká problematiky celkové způsobilosti, evropanství a osobní nezávislosti a druhá způsobu správy dané oblasti působnosti a spolupráce s Parlamentem. Příslušný výbor
                        vypracuje další tři
                      otázky. V případě smíšených výborů má každý z výborů právo
                        vypracovat dvě
                      otázky.

                  5.   Parlamentní výbory předloží kandidátům na komisaře v dostatečném časovém předstihu před slyšeními otázky k písemnému zodpovězení. Každému kandidátovi na komisaře se kladou dvě společné otázky vypracované Konferencí předsedů výborů, z nichž první se týká problematiky celkové způsobilosti, evropanství a osobní nezávislosti a druhá způsobu správy dané oblasti působnosti a spolupráce s Parlamentem. Příslušný výbor
                        předloží pět dalších otázek; předkládat dílčí
                      otázky
                        není povoleno
                     . V případě smíšených výborů má každý z výborů právo
                        předložit tři
                      otázky.

                        Životopis kandidátů na komisaře a jejich odpovědi na písemné otázky jsou před slyšením zveřejněny na internetových stránkách Parlamentu.

                  Každé slyšení by mělo být naplánováno na nejméně tři hodiny. Slyšení probíhají za takových okolností a podmínek, které kandidátům na komisaře poskytnou rovnou a spravedlivou příležitost představit sebe i své názory.

                  6.   Každé slyšení by mělo být naplánováno na nejméně tři hodiny. Slyšení probíhají za takových okolností a podmínek, které kandidátům na komisaře poskytnou rovnou a spravedlivou příležitost představit sebe i své názory.

                  Kandidáti na komisaře jsou vyzváni k úvodnímu ústnímu prohlášení, které nepřesáhne patnáct minut.
                        Otázky položené
                      během slyšení
                        jsou
                      pokud možno
                        seskupeny
                      podle témat. Větší část řečnické doby je v souladu s článkem 162 přidělena politickým skupinám. Cílem slyšení je rozvinout mnohostranný politický dialog mezi kandidáty na komisaře a poslanci. Před ukončením slyšení je kandidátům na komisaře poskytnuta příležitost učinit stručné závěrečné prohlášení.

                  7.   Kandidáti na komisaře jsou vyzváni k úvodnímu ústnímu prohlášení, které nepřesáhne patnáct minut. Během slyšení
                        je možné položit až 25 otázek seskupených
                      pokud možno podle témat.
                        V rámci přidělené doby lze bezprostředně položit jednu doplňující otázku.
                      Větší část řečnické doby je v souladu s článkem 162 přidělena politickým skupinám. Cílem slyšení je rozvinout mnohostranný politický dialog mezi kandidáty na komisaře a poslanci. Před ukončením slyšení je kandidátům na komisaře poskytnuta příležitost učinit stručné závěrečné prohlášení.

                  Slyšení jsou audiovizuálně přenášena. Do 24 hodin je veřejnosti k dispozici indexovaný záznam slyšení.

                  8.   Slyšení jsou audiovizuálně přenášena
                        a poskytnuta zdarma veřejnosti a sdělovacím prostředkům
                     . Do 24 hodin je veřejnosti k dispozici indexovaný záznam slyšení.

                        Článek 3

                              c)

                              Hodnocení

                  Hodnocení

                  Předseda a koordinátoři se sejdou neprodleně po ukončení slyšení a provedou hodnocení jednotlivých kandidátů na komisaře. Tyto schůze jsou neveřejné. Koordinátoři jsou vyzváni, aby se vyjádřili k tomu, zda jsou kandidáti na komisaře podle jejich názoru způsobilí být členy sboru a vykonávat specifické úkoly, které jim byly přiděleny. S cílem napomoci průběhu hodnocení vypracuje Konference předsedů výborů vzor zprávy.

                  1.   Předseda
                        výboru
                      a koordinátoři se sejdou neprodleně po ukončení slyšení a provedou hodnocení jednotlivých kandidátů na komisaře. Tyto schůze jsou neveřejné. Koordinátoři jsou vyzváni, aby se vyjádřili k tomu, zda jsou kandidáti na komisaře podle jejich názoru způsobilí být členy sboru a vykonávat specifické úkoly, které jim byly přiděleny. S cílem napomoci průběhu hodnocení vypracuje Konference předsedů výborů vzor zprávy.

                  V případě smíšených výborů postupuje předseda a koordinátoři příslušných výborů společně po celý průběh tohoto postupu.

                  2.   V případě smíšených výborů postupuje předseda a koordinátoři příslušných výborů společně po celý průběh tohoto postupu.

                  Na každého kandidáta na komisaře je
                        vypracována jedna
                      hodnotící
                        zpráva
                     . Zahrnuje stanoviska všech výborů, které se zúčastnily slyšení.

                  3.   Na každého kandidáta na komisaře je
                        vypracován jeden
                      hodnotící
                        dopis
                     . Zahrnuje stanoviska všech výborů, které se zúčastnily slyšení.

                        Pokud výbory za účelem dokončení svého hodnocení požadují další informace, obrátí se předseda jejich jménem písemně na nově zvoleného předsedu Komise. Koordinátoři odpověď předsedy Komise zohlední.

                        Pokud koordinátoři nedospějí k dohodě týkající se hodnocení nebo na žádost jedné politické skupiny, svolá předseda schůzi celého výboru. V krajním případě nechá předseda o obou rozhodnutích tajně hlasovat.

                        3a.

                        Na hodnocení vypracovaná koordinátory se vztahují tyto zásady:

                              a)

                                    Pokud koordinátoři kandidáta na komisaře jednomyslně schválí, předloží předseda výboru jejich jménem dopis schvalující daného kandidáta.

                              b)

                                    Pokud koordinátoři kandidáta na komisaře jednomyslně zamítnou, předloží předseda výboru jejich jménem dopis zamítající daného kandidáta.

                              c)

                                    Pokud koordinátoři představující alespoň dvoutřetinovou většinu členů výboru kandidáta na komisaře schválí, předloží předseda výboru jejich jménem dopis, v němž uvede, že velká většina členů výboru kandidáta na komisaře schvaluje. Na požádání se uvedou i menšinové názory.

                              d)

                                    Pokud koordinátoři nejsou schopni dosáhnout ke schválení kandidáta alespoň dvoutřetinové většiny členů výboru:

                                          —

                                                požádají nejprve o další informace formou dodatečných písemných otázek;

                                          —

                                                nepovažují-li koordinátoři odpovědi na dodatečné písemné otázky za uspokojivé, požádají o pokračování slyšení, které bude trvat další 1,5  hodiny, pokud to Konference předsedů schválí.

                              e)

                                    Pokud v návaznosti na uplatnění postupu uvedeného v písmeni d) koordinátoři představující alespoň dvoutřetinovou většinu členů výboru kandidáta na komisaře schválí, předloží předseda výboru jejich jménem dopis, v němž uvede, že velká většina členů výboru kandidáta na komisaře schvaluje. Na požádání se uvedou i menšinové názory.

                              f)

                                    Pokud v návaznosti na uplatnění postupu uvedeného v písmeni d) stále ještě není dosaženo většiny koordinátorů představujících alespoň dvě třetiny členů výboru, která by kandidáta na komisaře schválila, svolá předseda schůzi výboru a dá hlasovat o dvou otázkách uvedených v čl. 3 odst. 1. Předseda předloží dopis, v němž uvede hodnocení výboru.

                  Hodnotící
                        zprávy
                      výborů jsou
                        přijaty a zveřejněny
                      do 24 hodin po
                        slyšení. Zprávy
                      projedná Konference předsedů výborů a následně je postoupí Konferenci předsedů. Po výměně názorů prohlásí Konference předsedů slyšení za uzavřená, pokud se nerozhodne požádat o další informace.

                        3b.
                        Hodnotící
                        dopisy
                      výborů jsou
                        předány
                      do 24 hodin po
                        ukončení hodnotícího postupu. Dopisy
                      projedná Konference předsedů výborů a následně je postoupí Konferenci předsedů. Po výměně názorů prohlásí Konference předsedů slyšení za uzavřená, pokud se nerozhodne požádat o další informace
                        , a udělí souhlas se zveřejněním všech hodnotících dopisů
                     .

                        Článek 4

                        Představení sboru komisařů

                  Nově zvolený předseda Komise
                        představí
                      celý sbor kandidátů na komisaře a jejich program na zasedání Parlamentu, na které jsou pozváni předseda Evropské rady a předseda Rady. Poté následuje rozprava. Na závěr rozpravy může jakákoli politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh usnesení. Použije se čl. 123 odst. 3
                        , 4 a 5
                     .

                  1.   Nově zvolený předseda Komise
                        je vyzván, aby představil
                      celý sbor kandidátů na komisaře a jejich program na zasedání Parlamentu, na které jsou pozváni předseda Evropské rady a předseda Rady. Poté následuje rozprava. Na závěr rozpravy může jakákoli politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců předložit návrh usnesení. Použije se čl. 123 odst. 3
                        až 5b
                     .

                  Po hlasování o návrhu usnesení hlasuje Parlament o tom, zda souhlasit, nebo nesouhlasit se jmenováním nově zvoleného předsedy a kandidátů na komisaře jako celku. Parlament rozhodne většinou odevzdaných hlasů, hlasuje se jmenovitě. Parlament může hlasování odložit na následující zasedání.

                  2.   Po hlasování o návrhu usnesení hlasuje Parlament o tom, zda souhlasit, nebo nesouhlasit se jmenováním nově zvoleného předsedy a kandidátů na komisaře jako celku. Parlament rozhodne většinou odevzdaných hlasů, hlasuje se jmenovitě. Parlament může hlasování odložit na následující zasedání.

                        Článek 5

                        Sledování plnění závazků přijatých v průběhu slyšení

                        V rámci každoročního strukturovaného dialogu s Komisí, který je veden v souladu s bodem 1 přílohy IV rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí, příslušný výbor po celou dobu trvání mandátu kontroluje plnění závazků, které kandidáti na komisaře přijali, a priorit, které uvedli v průběhu slyšení.

                  2.
                        V případě změny složení sboru komisařů nebo významné změny v oblasti působnosti během jeho funkčního období se použijí tato opatření:

                        Část II – Významná změna oblasti působnosti nebo změna složení Komise během jejího funkčního období

                        Článek 6

                        Uvolněný mandát

                              a)

                              Pokud je třeba obsadit mandát uvolněný z důvodu odstoupení, odvolání nebo úmrtí, vyzve Parlament neodkladně kandidáta na komisaře k účasti na slyšení za stejných podmínek jako v
                                    bodě 1
                                 .

                  Pokud je třeba obsadit mandát uvolněný z důvodu odstoupení, odvolání nebo úmrtí, vyzve Parlament neodkladně kandidáta na komisaře k účasti na slyšení za stejných podmínek jako v
                        části I
                     .

                        Článek 7

                        Přistoupení nového členského státu

                              b)

                              V případě přistoupení nového členského státu vyzve Parlament kandidáta na komisaře k účasti na slyšení za stejných podmínek jako v
                                    bodě 1
                                 .

                  V případě přistoupení nového členského státu vyzve Parlament kandidáta na komisaře k účasti na slyšení za stejných podmínek jako v
                        části I
                     .

                        Článek 8

                        Významná změna oblasti působnosti

                              c)

                              V případě významné změny v oblasti působnosti jsou komisaři, kterých se tato změna týká, vyzváni k účasti v
                                    příslušných výborech
                                 , než se ujmou
                                    svých nových funkcí
                                 .

                  V případě významné změny v oblasti působnosti
                        v průběhu funkčního období Komise
                      jsou komisaři, kterých se tato změna týká, vyzváni k účasti
                        na slyšení za stejných podmínek, jako jsou podmínky uvedené
                      v
                        části I
                     , než se ujmou
                        své nové funkce
                     .

                        Článek 9

                        Hlasování v plénu

                  Odchylně od postupu stanoveného v
                        bodě 1 písm. c) osmém pododstavci
                      se v případě, kdy se hlasování na plenárním zasedání týká jmenování jediného komisaře, hlasuje tajně.

                  Odchylně od postupu stanoveného v
                        čl. 118 odst. 5a
                      se v případě, kdy se hlasování na plenárním zasedání týká jmenování jediného komisaře, hlasuje tajně.

         Pozměňovací návrh 279

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XVI a (nová)

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                        PŘÍLOHA XVI A

                        Požadavky na vypracování aktů přijímaných řádným legislativním postupem

                              1.

                                 V aktech se označuje druh aktu, za nímž následují názvy obou orgánů, které jej přijímají, referenční číslo, datum podpisu aktu a předmět.

                              2.

                                 Akty obsahují:

                              a)

                                    slova „Evropský parlament a Rada Evropské unie“;

                              b)

                                    odkaz na ustanovení, na základě kterých byl akt přijat, uvedený slovy: „s ohledem na“;

                              c)

                                    právní východisko obsahující odkaz na předložené návrhy, doručená stanoviska a konzultace;

                              d)

                                    odůvodnění daného aktu uvedené slovy: „vzhledem k těmto důvodům“;

                              e)

                                    jednu z formulací „přijaly toto nařízení“ nebo „přijaly tuto směrnici“ nebo „přijaly toto rozhodnutí“, za kterou následuje normativní text aktu.

                              3.

                                 Akty se člení na články, které jsou v případě potřeby seskupeny do částí, hlav, kapitol a oddílů.

                              4.

                                 V posledním článku je uveden den vstupu aktu v platnost, je-li toto datum dřívější nebo pozdější než dvacátý den po zveřejnění.

                              5.

                                 Za posledním článkem aktu následuje:

                              —

                                    odpovídající formulace podle příslušných ustanovení Smluv, pokud jde o použitelnost aktu;

                              —

                                    „V … dne …“ a dále datum podpisu aktu;

                              —

                                    „Za Evropský parlament předseda nebo předsedkyně“, „Za Radu předseda nebo předsedkyně“ a jméno předsedy či předsedkyně Parlamentu a úřadujícího předsedy či předsedkyně Rady v době podpisu aktu.

         Pozměňovací návrh 280

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XVII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 281

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XVIII

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 282

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XIX

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 283

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XX

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         Pozměňovací návrh 284

         Jednací řád Evropského parlamentu

         Příloha XXI

                     Platné znění

                     Pozměňovací návrh

                  […]

                        vypouští se

         (*1)  Pro konzolidovanou verzi jednacího řádu Evropského parlamentu v platném zněí viz: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+RULES-EP+20170116+TOC+DOC+XML+V0//CS“

         (1)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

         (1)  Viz příloha I.

         (1)  Viz příloha I.

         (1a)
            Rejstřík zřízený na základě Dohody mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí o rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politik EU (Úř. věst. L 277, 19.9.2014, s. 11).

         (2)
            Rejstřík zřízený na základě dohody mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí o zřízení rejstříku transparentnosti pro organizace a fyzické osoby samostatně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky Evropské unie (viz příloha IX část B).

         (3)
            Viz příloha IX část B.

         (4)
            Viz příloha 3 dohody obsažené v příloze IX části B.

         (5)
            Viz příloha IX část A.

         (6)
            Viz příloha XI.

         (7)
            Viz příloha VII, část E.

         (8)
            Viz příloha XIII
         .

         (8)
            Rámcová dohoda o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (

               Úř
            .
               věst. L 304, 20.11.2010, s. 47

            ).

         (8a)

               Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

         (1a)
            Interinstitucionální dohoda ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů, bod 25 (Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.)

         (9)
            Viz příslušné rozhodnutí konference předsedů reprodukované v příloze XVII jednacího řádu.

         (9a)
            Viz příslušné rozhodnutí Konference předsedů.

         (10)
            Viz příloha XX
         .

         (10)
            Kodex pro vedení jednání v rámci řádného legislativního postupu
         .

         (1a)

               Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

         (11)  Viz příloha V.

         (11)  Viz příloha V.

         (12)  Interinstitucionální dohoda ze dne 20. prosince 1994, Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů, bod 4 (Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2).

         (12)  Interinstitucionální dohoda ze dne 20. prosince 1994, Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů, bod 4 (Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2).

         (13)  Interinstitucionální dohoda ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů, bod 9 (Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1).

         (13)  Interinstitucionální dohoda ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů, bod 9 (Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1).

         (14)
            Viz též výklad článku 141.

         (15)
            Viz příloha XIV.

         (1a)

               Úř. věst. L 277, 19.9.2014, s. 11.

         (16)
            Viz příloha XVI.

         (17)
            Viz příloha II.

         (18)  Viz příloha III.

         (18)  Viz příloha III.

         (1a)
            Viz příloha III.

         (1a)
            Viz příloha III.

         (19)  Viz příloha III.

         (19)  Viz příloha III.

         (20)  Prodlouženo rozhodnutím Parlamentu ze dne 26. února 2014.

         (20)  Prodlouženo rozhodnutím Parlamentu ze dne 26. února 2014.

         (21)
            Viz příloha XV.

         (22)  Viz příloha VI.

         (22)  Viz příloha VI.

         (23)
            Viz příloha VIII.

         (24)
            viz příloha XIII.

         (25)
            Viz příloha X.

         (1a)
            Článek 223a ve vloženém znění se vztahuje pouze na evropské politické strany a evropské politické nadace ve smyslu čl. 2 odst. 3 a 4 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014. Článek 224 ve svém stávajícím znění je i nadále použitelný, pokud jde o akty a závazky týkající se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni na rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017, které jsou podle článku 40 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 dosud upraveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni. Článek 225 ve svém stávajícím znění se i nadále použije na politické strany a politické nadace na evropské úrovni ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 2004/2003 po dobu, kdy dostávají financování na rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017 na základě uvedeného nařízení.

         (1a)
            viz. Sdělení předsednictva ze dne 12. září 2016 o provádění interinstitucionální dohody o rejstříku transparentnosti.

         (26)  Rozhodnutí předsednictva ze dne 12. dubna 1999.

         (26)  Rozhodnutí předsednictva ze dne 12. dubna 1999 o zázemí poskytovaném bývalým poslancům Evropského parlamentu.