title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 134/14/KOL ze dne 26. března 2014 , kterým se po devadesáté páté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů týkajících se státních podpor filmových a dalších audiovizuálních děl. ( „Pokyny k filmům a audiovizuálním dílům 2014“ )

text:
               18.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 276/53

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 134/14/KOL
   ze dne 26. března 2014,
   kterým se po devadesáté páté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů týkajících se státních podpor filmových a dalších audiovizuálních děl. („Pokyny k filmům a audiovizuálním dílům 2014“)
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),
   S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 této dohody a protokol 26 k této dohodě,
   S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   Dne 15. listopadu 2013 Evropská komise přijala sdělení o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl, které vstoupilo v platnost dne 16. listopadu 2013. (1)

   Toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru,
   V souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v celém Evropském hospodářském prostoru.
   Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ v příloze XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí.
   PO KONZULTACI s Evropskou komisí,
   PO KONZULTACI se státy ESVO dopisem ze dne 13. února 2014 v této věci,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokyny ke státní podpoře budou pozměněny vložením nových pokynů k podporám filmových a dalších audiovizuálních děl. („Pokyny k filmům a audiovizuálním dílům 2014“)
   Nové pokyny jsou přiloženy v příloze a tvoří nedílnou součást tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

      V Bruselu dne 26. března 2014.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Oda Helen SLETNES

            předsedkyně

         Frank BÜCHEL

            člen kolegia

      (1)  Úř. věst. C 332, 15.11.2013, s. 1.

      PŘÍLOHA
      ČÁST IV: ZVLÁŠTNÍ ODVĚTVOVÁ PRAVIDLA

         Státní podpora filmů a dalších audiovizuálních děl
          (1)

         („Pokyny k filmům a audiovizuálním dílům 2014“)

      1.   ÚVOD

                  1)

                  Audiovizuální díla, zejména filmy, se významným způsobem podílejí na utváření evropských identit. Odrážejí kulturní rozmanitost různých tradic a dějin států a regionů v rámci Evropského hospodářského prostoru (EHP). Audiovizuální díla jsou jak hospodářské statky, které nabízejí důležité příležitosti k tvorbě bohatství a pracovních míst, tak statky kulturní, které zobrazují a utvářejí naše společnosti.

                  2)

                  Mezi audiovizuálními díly stále zaujímají zvláštní místo filmy, a to jednak z důvodu vysokých výrobních nákladů, jednak pro jejich kulturní význam. Rozpočty na produkci filmů jsou mnohem vyšší než na jiná audiovizuální díla, často se jedná o mezinárodní koprodukce, přičemž filmy lze využívat déle. Jsou to také filmy, které čelí silné neevropské konkurenci. Na druhé straně se evropská audiovizuální díla jen málo dostávají do oběhu mimo zemi svého původu.

                  3)

                  Tento omezený oběh je výsledkem roztříštěnosti evropského audiovizuálního odvětví na vnitrostátní, či dokonce regionální trhy. Zatímco k tomuto tříštění dochází v důsledku jazykové a kulturní rozmanitosti Evropy, vztah k místu se projevuje také ve veřejné podpoře pro evropská audiovizuální díla, jejímž prostřednictvím vnitrostátní, regionální a místní režimy financování subvencují drobné produkční společnosti.

                  4)

                  Vládne všeobecné přesvědčení, že pro uchování evropské audiovizuální tvorby je podpora důležitá. Pro producenty je obtížné získat dostatečnou předběžnou komerční podporu, která by jim zajistila finanční prostředky na uskutečnění produkčních projektů. Vysoké riziko, které s podnikáním a projekty v tomto odvětví souvisí, je spolu se zjevně nedostatečnou ziskovostí tohoto odvětví příčinou jeho závislosti na státní podpoře. Kdyby byly ponechány pouze působení trhu, mnoho z těchto filmů by kvůli vysokým investicím a omezenému publiku evropských audiovizuálních děl vůbec nevzniklo. Za těchto okolností má podpora audiovizuální produkce ze strany Kontrolního úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) a států EHP klíčový význam pro zajištění toho, aby státy EHP mohly dát výraz své kultuře a tvořivosti a vytvářet obraz rozmanitosti a bohatství evropské kultury.

                  5)

                  Program MEDIA, (2) kterým Evropská unie podporuje film, televizi a nový mediální průmysl, nabízí různé režimy financování, z nichž každý se zaměřuje na jinou oblast audiovizuálního odvětví. Jde mimo jiné o režimy financování producentů, distributorů, prodejních agentů, organizátorů školení, operátorů nových digitálních technologií, operátorů platforem videa na vyžádání (VoD), vystavovatelů a organizátorů festivalů, trhů a reklamních akcí. Program podporuje oběh a propagaci evropských filmů se zvláštním důrazem na evropské filmy, které nebyly vytvořeny pouze v jednom státě. Tyto činnosti budou pokračovat v podprogramu MEDIA v rámci nového evropského programu na podporu kultury a kreativity Kreativní Evropa.

            2.   PROČ JE NUTNÁ KONTROLA STÁTNÍ PODPORY FILMŮ A DALŠÍCH AUDIOVIZUÁLNÍCH DĚL?

                  6)

                  Státy EHP podporují tvorbu filmů, televizních programů a dalších audiovizuálních děl celou řadou opatření. Na podporu filmů přispívají každoročně značnými prostředky prostřednictvím státních, regionálních a místních režimů podpory. Při návrhu uvedených opatření vycházely státy EHP jak z kulturních, tak hospodářských důvodů. Opatření mají v první řadě zajistit, aby národní a regionální kultura a tvůrčí potenciál nalezly své vyjádření v audiovizuálních médiích filmu a televize. Na druhé straně je jejich cílem vznik kritického množství činností, které by vytvořením zdravých produkčních podniků a stálé základny odborníků s potřebnými schopnostmi a zkušenostmi umožnilo dynamický vývoj a konsolidaci odvětví.

                  7)

                  Díky této podpoře se Evropa stala jedním z největších producentů filmů na světě. V roce 2012 byl evropský audiovizuální trh filmové zábavy oceněn na 17 miliard EUR. (3) V audiovizuálním odvětví v EHP je zaměstnáno velké množství lidí. (4)

                  8)

                  To z filmové produkce a distribuce dělá nejen kulturní, ale rovněž významnou hospodářskou činnost. Kromě toho jsou filmoví producenti aktivní na mezinárodní úrovni a audiovizuální díla jsou předmětem mezinárodního obchodu. To znamená, že podpora ve formě grantů, daňových úlev nebo jiných typů finanční pomoci může ovlivnit obchod mezi státy EHP. Producenti a audiovizuální díla, kteří takovou podporu dostávají, budou mít s velkou pravděpodobností vůči těm, kteří takové štěstí neměli, finanční a konkurenční výhodu. Taková podpora tak může narušit hospodářskou soutěž a považuje se za státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“). Podle článku 62 Dohody o EHP je proto Kontrolní úřad povinen posoudit slučitelnost podpory pro audiovizuální odvětví s trhem EHP, jak to činí u opatření státní podpory v jiných odvětvích.

                  9)

                  Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zakazuje podpory poskytované státem nebo ze státních zdrojů, které narušují nebo mohou narušovat hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP. Kontrolní úřad však může určité státní podpory z tohoto zákazu vyjmout. Jednou z těchto výjimek jsou podpory uvedené v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP určené k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností, pokud nemají nepříznivý vliv na podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

                  10)

                  Dohoda o EHP uznává nutnost posílení kulturní spolupráce v článku 13 protokolu 31 k Dohodě. Dohoda o EHP neobsahuje „kulturní výjimku“ podobnou ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU, jež stanoví zvláštní možnost výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státní podpory podle článku 107 odst. 1 SFEU pro podporu poskytovanou na pomoc kultuře. Kontrolní úřad se nicméně domnívá, že v souladu s jeho dosavadní praxí (5) mohou být opatření podporující film a další audiovizuální díla schválena z kulturních důvodů na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Ve svém posouzení uplatní Kontrolní úřad stejná kritéria, jaká používá Evropská komise pro účely čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU.

                  11)

                  Podpora audiovizuálních děl přispívá ke střednědobé až dlouhodobé udržitelnosti evropského filmového a audiovizuálního odvětví ve všech státech EHP a zvyšuje kulturní rozmanitost výběru děl pro evropské diváky.

                  12)

                  Norsko a Island, jako strany Úmluvy Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, jsou zavázány k integraci kulturního rozměru jako životně důležitého prvku do svých politik. (6)

            3.   VÝVOJ OD ROKU 2001

                  13)

                  Evropská Komise stanovila kritéria posuzování státní podpory produkce filmů a dalších audiovizuálních děl ve sdělení o filmu z roku 2001. (7) Platnost těchto kritérií byla prodloužena v letech 2004 (8), 2007 (9) a 2009 (10) a vypršela ke dni 31. prosince 2012. Pokyny Kontrolního úřadu ke státní podpoře filmových a dalších audiovizuálních děl (dále jen „Pokyny Kontrolního úřadu z roku 2008“) byly původně stanoveny v roce 2008 na základě výše zmíněných sdělení Evropské Komise z let 2001, 2004 a 2007. (11) Tyto pokyny sledují hlavní směry sdělení z roku 2001 a pokynů Kontrolního úřadu z roku 2008 a zároveň reagují na řadu trendů, které se od roku 2001 objevily.

                  14)

                  Režimy podpor schválené Komisí a Kontrolním úřadem od vstupu pravidel z roku 2001 v platnost ukazují, že státy EHP využívají široký okruh různých mechanismů podpory a podmínek. Většina režimů se provádí podle vzoru, pro který byla kritéria pro posuzování obsažená ve sdělení z roku 2001 navržena, to znamená, že se jedná o granty poskytnuté na vybrané filmové produkce, kde se maximální výše podpory určuje jako procentní podíl rozpočtu příjemce podpory na produkci. Stále větší počet států EHP však zavádí režimy stanovující výši podpory jako procentní podíl výdajů na produkční činnost prováděnou pouze v příslušném státě EHP, který grant poskytuje. Tyto režimy jsou často navrhovány ve formě snížení daní nebo jiným způsobem, který se uplatňuje automaticky na film, který splňuje určitá kritéria způsobilosti pro podporu. Ve srovnání s filmovými fondy, které poskytují jednotlivou podporu konkrétním filmům na základě žádosti, tyto režimy s automatickým uplatňováním umožňují filmovým producentům, aby zohlednili předpokládanou výši finančních prostředků již ve stadiu plánování a vývoje filmu.

                  15)

                  Pokud jde o rozsah podporovaných činností, některé státy EHP rovněž nabízejí podporu na jiné činnosti, než je vlastní filmová produkce. Patří sem podpora distribuce filmů nebo kin, například na podporu venkovských kin nebo filmových klubů, a to buď obecná, nebo určená na pokrytí nákladů na jejich opravu a modernizaci, včetně přechodu na digitální projekci. Některé státy EHP podporují audiovizuální projekty, které překračují tradiční pojetí filmové a televizní produkce. Jedná se zejména o interaktivní produkty, jako jsou tzv. transmédia či videohry. V těchto případech Komise a Kontrolní úřad uplatnily kritéria sdělení o filmu a pokynů Kontrolního úřadu z roku 2008 jako měřítko pro posouzení nezbytnosti, přiměřenosti a vhodnosti podpory, kdykoli jim byla taková podpora oznámena. Byla také zaznamenána zvýšená míra soupeření mezi státy EHP ve využívání státní podpory na přilákání investic ze strany velkých filmových produkčních společností ze třetích zemí. Těmito otázkami se sdělení z roku 2001 ani pokyny Kontrolního úřadu z roku 2008 nezabývaly.

                  16)

                  Již ve sdělení z roku 2001 bylo oznámeno, že Komise přezkoumá maximální úroveň povinné územní vázanosti výdajů v tomto odvětví, která je povolena pravidly státní podpory. Povinná územní vázanost výdajů v režimech financování filmů vyžaduje, aby určitá část rozpočtu podporovaného filmu byla využita ve státě EHP, který podporu poskytuje. Při prodloužení kritérií v roce 2004 byla povinná územní vázanost výdajů v režimech financování filmů označena za záležitost, kterou je nutno dále posoudit s ohledem na její soulad se zásadami Smlouvy pro vnitřní trh. Je rovněž nutno přihlédnout k judikatuře Evropského soudního dvora a Soudní dvora ESVO přijaté od roku 2001 ohledně významu vnitřního trhu, pokud jde o pravidla týkající se původu zboží a služeb. (12)

                  17)

                  Proto při prodloužení kritérií hodnocení státní podpory ze sdělení o filmu z roku 2001 v roce 2009 Komise upozornila na potřebu znovu se zamyslet nad důsledky tohoto vývoje a přezkoumat kritéria posuzování.

            4.   KONKRÉTNÍ ZMĚNY

                  18)

                  Tyto pokyny se zabývají výše uvedenými problémy a zavádějí změny kritérií stanovených ve sdělení z roku 2001 a v pokynech Kontrolního úřadu z roku 2008. Týkají se zejména státní podpory na širší oblast činností, zdůrazňují zásadu subsidiarity v oblasti kulturní politiky a dodržování základních svobod (články 4, 8, 28, 31, 36 a 40 Dohody o EHP), zavádějí vyšší maximální úroveň intenzity podpory pro přeshraniční produkce a zajišťují ochranu filmového dědictví a přístup k němu. Komise a Kontrolní úřad věří, že tyto změny jsou vzhledem k vývoji od roku 2001 potřebné a přispějí k tomu, aby se v budoucnu evropská díla stala konkurenceschopnějšími a celoevropskými.

            4.1.   ROZSAH ČINNOSTÍ

                  19)

                  Pokud jde o rozsah činností, na něž se tyto pokyny vztahují, soustředila se kritéria státní pomoci uvedená ve sdělení o filmu z roku 2001 a v pokynech Kontrolního úřadu z roku 2008 na filmovou produkci. Jak bylo uvedeno, některé státy EHP však nabízejí také podporu dalším souvisejícím činnostem, například psaní scénářů, rozvoji, distribuci či propagaci filmů (včetně filmových festivalů). Cíle, jenž spočívá v ochraně a propagaci kulturní rozmanitosti Evropy prostřednictvím audiovizuálních děl, je možné dosáhnout pouze sledovaností těchto děl. Při pouhé podpoře produkce hrozí, že bude stimulovat zásobování audiovizuálním obsahem bez zajištění řádné distribuce a propagace výsledného audiovizuálního díla. Proto je vhodné, aby se podpora týkala všech stránek filmové tvorby, nápadem příběhu počínaje a představením publiku konče.

                  20)

                  Pokud jde o podporu kinům, jsou částky této podpory obvykle malé, takže např. kinům na venkově a filmovým klubům by mohla dostatečně pomoci úroveň podpory spadající pod nařízení de minimis. (13) Pokud však stát EHP může odůvodnit, že je potřebná větší podpora kin, bude podpora posouzena na základě těchto pokynů jako podpora určená na pomoc kultuře ve smyslu čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Podpora kin pomáhá kultuře, protože účelem kin je předvedení kulturního produktu, kterým je film.

                  21)

                  Některé státy EHP zvažovaly podporu audiovizuálních projektů, které přesahují tradiční koncepci filmové a televizní produkce. Transmediální vyprávění příběhu (známé také jako multiplatformní či cross-mediální vyprávění příběhu) představuje způsob podání příběhu prostřednictvím více platforem a formátů s využitím digitálních technologií, jako jsou filmy a videohry. Důležité je, že tyto části obsahu jsou spolu propojeny. (14) Transmediální projekty jsou s filmovou produkcí nutně spojeny, a proto je součást filmové produkce považována za audiovizuální dílo v oblasti působnosti těchto pokynů.

                  22)

                  Naproti tomu platí, že ačkoli videohry mohou v příštích letech představovat jednu z nejrychleji rostoucích forem masových médií, ne všechny videohry jsou nutně audiovizuálními díly nebo kulturními produkty. Jsou pro ně příznačné jiné vlastnosti, pokud jde o produkci, distribuci, marketing a jejich užívání, než v případě filmů. Proto nelze pravidla vytvořená pro film automaticky uplatňovat na videohry. Na rozdíl od filmového a televizního odvětví Komise a Kontrolní úřad nadto nedisponují dostatečným množstvím rozhodnutí o státních podporách určených na videohry. Tyto pokyny se proto nevztahují na podporu poskytovanou videohrám. Každé podpůrné opatření na pomoc videohrám, které nesplňuje podmínky obecného nařízení o blokových výjimkách (15) či nařízení de minimis, bude i nadále třeba řešit případ od případu. Pokud bude možné prokázat, že režim podpory zaměřený na videohry, které slouží kulturním a vzdělávacím účelům, je nezbytný, uplatní Kontrolní úřad kritéria intenzity podpory těchto pokynů na základě podobnosti.

            4.2.   KULTURNÍ KRITÉRIUM

                  23)

                  Aby byla podpora poskytovaná audiovizuálnímu odvětví slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, musí být určená na pomoc kultuře a za definici kulturních činností jsou primárně zodpovědné státy EHP. Při posuzování režimu audiovizuální podpory Kontrolní úřad uznává, že se jeho úloha omezuje na ověřování toho, zda stát EHP disponuje příslušným účinným ověřovacím mechanismem schopným zabránit zjevným chybám. Toho by se dalo dosáhnout buď pomocí kulturního výběrového řízení, jehož cílem by bylo stanovit, které z audiovizuálních děl má obdržet podporu, nebo vytvořením kulturního profilu, který by audiovizuální dílo muselo splnit jako podmínku k získání podpory. V souladu s Úmluvou o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů v rámci Unesco z roku 2005 (16) Kontrolní úřad podotýká, že skutečnost, že film je komerční, ještě neznamená, že nevykonává kulturní funkci.

                  24)

                  Důležitým prvkem kulturní rozmanitosti je jazyková rozmanitost. Ochrana a podpora užívání jednoho nebo několika jazyků státu EHP proto slouží i k podpoře kultury (17). Podle ustálené judikatury Evropského soudního dvora může jak podpora jazyka státu EHP (18), tak kulturní politika (19) představovat naléhavý požadavek obecného zájmu, který ospravedlňuje omezení svobody poskytování služeb. Státy EHP mohou proto vyžadovat jako podmínku pro poskytnutí podpory, aby byl film mimo jiné natočen v určitém jazyce, jestliže se zjistí, že tento požadavek je nutný a přiměřený pro sledování kulturního cíle v audiovizuálním odvětví, což může být také ku prospěchu svobody vyjadřování různých sociálních, náboženských, filozofických nebo jazykových aspektů, které jsou v daném regionu přítomny. Skutečnost, že takové kritérium může v praxi představovat výhodu pro kinematografické produkční společnosti, které pracují v jazyce, na který se uvedené kritérium vztahuje, se zdá být sledovanému cíli vlastní. (20)

            4.3.   POVINNÁ ÚZEMNÍ VÁZANOST VÝDAJŮ

                  25)

                  Povinnosti uložené orgány udělujícími podporu, kdy filmový producent musí vynaložit jistou část rozpočtu určeného na produkci filmu na konkrétním území (tzv. povinná územní vázanost výdajů), byla věnována zvláštní pozornost od okamžiku, kdy se Evropská komise začala režimy podpory filmu zabývat. Sdělení o filmu z roku 2001 a pokyny Kontrolního úřadu z roku 2008 umožňovaly státům EHP požadovat, aby až 80 % z celkového rozpočtu na film bylo vynaloženo na jejich území. Režimy stanovující výši podpory jako procentní podíl výdajů na produkční činnost prováděnou ve státě EHP poskytujícím podporu se již při jejich návrhu snaží umístit co největší podíl produkční činnosti do státu EHP poskytujícího podporu a jejich nedílnou součástí je územní vázanost výdajů. Tyto pokyny musí vzít v úvahu tyto různé druhy režimů podpory, jež jsou v současnosti prováděny.

                  26)

                  Povinná územní vázanost výdajů představuje omezení vnitřního trhu pro audiovizuální produkci. Komise proto zadala externí studii o územních podmínkách, které musí audiovizuální produkce splňovat, jež byla dokončena v roce 2008. (21) Jak se konstatuje v prodloužení platnosti sdělení o filmu z roku 2009, studie celkově nedospěla k jednoznačnému závěru: nebyla schopna posoudit, zda pozitivní účinky územních podmínek převážily nad účinky negativními.

                  27)

                  Ze studie však vyplývá, že v zemích, které uplatňují územní podmínky, jsou náklady na filmovou produkci zřejmě vyšší než v zemích, které takové podmínky neuplatňují. V rámci studie bylo rovněž zjištěno, že územní podmínky mohou způsobit překážky pro koprodukce a mohou snížit jejich účinnost. Celkově výsledky studie ukázaly, že přísnější povinná územní vázanost výdajů nepřináší dostatečně pozitivní účinky, aby to opravňovalo zachování současné úrovně omezení. Rovněž se neprokázala nutnost těchto podmínek s ohledem na sledované cíle.

                  28)

                  Vnitrostátní opatření, které omezuje výkon základních svobod zaručených Dohodou o EHP, může být přijatelné pouze při splnění několika podmínek: musí vycházet z naléhavého důvodu obecného zájmu, musí být vhodné k zajištění dosažení sledovaného cíle a nesmí překračovat rámec toho, co je pro dosažení daného cíle nezbytné. (22) Specifické rysy filmového průmyslu, zejména mimořádná mobilita produkce, a podpora kulturní rozmanitosti a národní kultury a jazyků mohou představovat naléhavý požadavek obecného zájmu, kterým lze odůvodnit omezení výkonu základních svobod. Kontrolní úřad proto nadále uznává, že do určité míry mohou být takové podmínky nezbytné k tomu, aby ve státě či regionu EHP, jež podporu poskytuje, zůstala zachována minimální úroveň infrastruktury, bez níž se filmová produkce neobejde.

                  29)

                  Téměř žádný stát EHP nestanovil povinnou územní vázanost výdajů až do stropu ve výši 80 % rozpočtu produkce povoleného podle sdělení z roku 2001 a pokynů Kontrolního úřadu z roku 2008. Několik států EHP nemá povinnou územní vázanost výdajů ve svých režimech vůbec obsaženou. Mnoho regionálních režimů je vázáno na výši podpory a vyžaduje, že 100 % nebo 150 % této částky musí nebo by mělo být vynaloženo ve státě EHP poskytujícím podporu, aniž by v nich byl konkrétně vymezen původ subdodavatelských služeb nebo původ zboží použitého v produkci. V některých režimech může producent, který je příjemcem podpory, vynaložit alespoň 20 % rozpočtu na produkci mimo daný stát EHP. Některé státy EHP navrhují podporu filmu jako procentní podíl pouze místních výdajů.

                  30)

                  Částka výdajů, která podléhá povinné územní vázanosti výdajů, by měla být alespoň úměrná skutečnému finančnímu závazku státu EHP, a nikoli celkovému rozpočtu na produkci. To nebyl vždy případ územního kritéria ze sdělení z roku 2001 (23) či z pokynů Kontrolního úřadu z roku 2008.

                  31)

                  Existují v podstatě dva odlišné mechanismy podpory uplatňované státy EHP, které poskytují podporu filmové produkci:

                              podpora poskytovaná – např. prostřednictvím výběrové poroty – ve formě přímých grantů, např. definovaná jako procento z rozpočtu na produkci; a

                              podpora poskytovaná a definovaná ve formě podílu výdajů na produkci ve státě EHP udělujícím podporu (např. daňová pobídka).

                  32)

                  V bodě 48 jsou stanoveny limity pro každý mechanismus, v rámci kterých může Kontrolní úřad akceptovat, že stát EHP uplatňuje povinnou územní vázanost výdajů, která by mohla být ještě považována za nutnou a přiměřenou kulturnímu cíli.

                  33)

                  V případě podpory udělované ve formě grantů by maximální povinná územní vázanost výdajů měla být omezena na 160 % částky podpory. To odpovídá předcházejícímu pravidlu „80 % rozpočtu na produkci“, když intenzita podpory dosáhne obecného maxima uvedeného v bodě 51 pododstavci 2), konkrétně 50 % rozpočtu na produkci. (24)

                  34)

                  V případě podpory udělované ve formě procenta výdajů na produkci ve státě EHP udělujícím podporu existuje pobídka utratit v daném státě EHP více s cílem obdržet větší podporu. Omezení způsobilé produkční činnosti na činnost, která se uskutečňuje ve státě EHP udělujícím podporu, je územním omezením. Aby bylo možné stanovit limit, který je srovnatelný s limity pro granty, činí maximální výdaje podléhající povinné územní vázanosti 80 % rozpočtu na produkci.

                  35)

                  Kromě toho může jakýkoli režim v obou mechanismech stanovit kritérium způsobilosti vyžadující minimální úroveň produkční činnosti na území státu EHP udělujícího podporu. Tato úroveň nesmí přesáhnout 50 % rozpočtu na produkci.

                  36)

                  Státy EHP nejsou k ukládání povinné územní vázanosti výdajů v žádném případě zavázány.

            4.4.   KDO PŘILÁKÁ VÍCE VELKÝCH PRODUKČNÍCH SPOLEČNOSTÍ ZE ZAHRANIČÍ?

                  37)

                  Od roku 2001 zavedlo několik států EHP režimy s cílem přilákat do Evropy v celosvětové konkurenci s lokalitami a zařízeními ve Spojených státech, Kanadě, na Novém Zélandu a v Austrálii filmové produkce, jež se těší velké pozornosti. Účastníci veřejných konzultací, které předcházely novému sdělení Komise, se shodli na tom, že tyto produkce jsou nezbytné k uchování vysoce kvalitní audiovizuální infrastruktury, přispívají k využívání špičkových zařízení, vybavení a personálu filmových studií a k přenosu technologií, know-how a odborných zkušeností. Částečné využití filmových zařízení zahraničními produkčními společnostmi by rovněž pomohlo vytvořit kapacity umožňující realizaci evropských vysoce kvalitních audiovizuálních děl těšících se velké pozornosti.

                  38)

                  Pokud jde o možný vliv na evropské audiovizuální odvětví, může na ni mít zahraniční filmová produkce trvalý vliv, neboť obvykle široce využívá místní infrastrukturu a místní herecké obsazení. To může mít na audiovizuální odvětví jednotlivých států EHP celkově pozitivní vliv. Rovněž by se nemělo zapomínat, že mnohé z filmů, které se považují za velké projekty třetích zemí, jsou ve skutečnosti koprodukcemi, na nichž se podílí také evropští producenti. Tímto způsobem by tyto dotace také přispěly k rozvoji evropských audiovizuálních děl a stabilizaci zařízení sloužících filmové produkci v jednotlivých státech EHP.

                  39)

                  Kontrolní úřad se proto domnívá, že tato podpora může být v zásadě slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora určená na pomoc kultuře za stejných podmínek jako podpora pro evropskou produkci. Avšak vzhledem k tomu, že výše podpory pro velké mezinárodní produkce může být velmi vysoká, bude Kontrolní úřad sledovat další vývoj tohoto druhu podpory, aby bylo zajištěno, že hospodářská soutěž probíhá především na základě kvality a ceny, a nikoli na základě státní podpory.

            4.5.   PŘESHRANIČNÍ PRODUKCE

                  40)

                  Jen málo evropských filmů je distribuováno mimo území, kde byly vyprodukovány. Pravděpodobnost, že se evropský film bude promítat v několika státech EHP je vyšší v případě koprodukcí s účastí producentů z několika zemí. Vzhledem k významu spolupráce producentů z různých států EHP, pokud jde o tvorbu evropských děl, která je možné vidět v několika státech EHP, se Kontrolní úřad domnívá, že vyšší intenzita podpory je odůvodněná u koprodukcí, jež jsou financovány více než jedním státem EHP a na nichž se podílí producenti pocházející z více než jednoho státu EHP.

            4.6.   FILMOVÉ DĚDICTVÍ

                  41)

                  Kontrolní úřad se domnívá, že filmy by měly být shromažďovány, uchovávány a zůstat přístupné budoucím generacím pro účely kultury a vzdělávání. Závěry Rady pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport o evropském filmovém dědictví ze dne 18. listopadu 2010 (25) vyzvaly členské státy EU k zajištění toho, aby filmy, které obdržely státní podporu, byly uloženy v instituci filmového dědictví (26) spolu s veškerým souvisejícím materiálem, pokud je to proveditelné, a příslušnými právy k uchovávání a kulturnímu a nekomerčnímu využívání filmů a souvisejícího materiálu.

                  42)

                  Některé členské státy EU zavedly praxi vyplácení poslední splátky podpory až poté, co instituce filmového dědictví potvrdila uložení filmu, který podporu obdržel. To se ukázalo jako účinný nástroj vynucování smluvní povinnosti uložení filmu.

                  43)

                  Některé členské státy EU rovněž zavedly do svých grantových dohod ustanovení, která umožňují využití filmů financovaných z veřejných prostředků pro specifické účely institucí filmového dědictví v rámci jejich poslání ve veřejném zájmu po dohodnuté lhůtě a za předpokladu, že to nenarušuje běžné využívání filmu.

                  44)

                  Kontrolní úřad se domnívá, že státy EHP by rovněž měly producenty přesvědčovat a podporovat je v tom, aby uložili kopii filmu, který podporu získal, u instituce filmového dědictví, kterou určí subjekt poskytující finanční prostředky, k uchovávání, jakož i ke specifikovanému nekomerčnímu využití dohodnutému s držitelem (držiteli) práv v souladu s právy duševního vlastnictví, aniž by byly dotčeny spravedlivé odměny držitele (držitelů) práv, po dohodnuté lhůtě stanovené v grantové dohodě takovým způsobem, že to nebude narušovat běžné využívání filmu.

            5.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY

                  45)

                  Při svém hodnocení podpory filmové a jiné audiovizuální produkce ověřuje Kontrolní úřad na základě výše uvedených hledisek:

                              —

                              za prvé, zda režim podpory dodržuje zásadu „obecné zákonnosti“, tzn. Kontrolní úřad musí ověřit, zda režim neobsahuje ustanovení, která by byla v rozporu s jinými ustanoveními Dohody o EHP v jiných oblastech, než jsou státní podpory,

                              —

                              za druhé, zda režim splňuje zvláštní kritéria slučitelnosti podpor stanovená níže.

            5.1.   OBECNÁ ZÁKONNOST

                  46)

                  Kontrolní úřad musí nejprve ověřit, zda podpora dodržuje zásadu „obecné zákonnosti“ a že podmínky způsobilosti a kritéria pro udělování podpory neobsahují ustanovení, která by byla v rozporu s Dohodou o EHP v jiných oblastech, než jsou státní podpory. Kontrolní úřad musí mimo jiné zajistit, aby byly dodržovány zásady zakazující diskriminaci na základě státní příslušnosti a zásady týkající se volného pohybu zboží, volného pohybu pracovníků, svobody usazování, volného pohybu služeb a volného pohybu kapitálu (články 4, 8, 28, 31, 36, a 40 Dohody o EHP). Nemůže-li režim bez ustanovení, jež jsou v rozporu s těmito zásadami, splnit svůj účel, Kontrolní úřad tyto zásady uplatňuje spolu s pravidly hospodářské soutěže.

                  47)

                  V souladu s výše uvedenými zásadami nesmí například režimy podpor poskytovat podporu výlučně státním příslušníkům, požadovat, aby příjemce měl status vnitrostátního podniku zřízeného podle vnitrostátního obchodního práva (podnik zřízený v jednom státě EHP, který má v jiném státě pobočku nebo zastoupení, musí být způsobilý pro podporu; dále by mělo být splnění podmínky týkající se zastoupení požadováno až poté, co je podpora vyplacena); nebo zavazovat zahraniční společnosti poskytující služby související s tvorbou filmu, aby obcházely podmínky směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (27), pokud jde o jejich vyslané pracovníky.

                  48)

                  Vzhledem k zvláštní situaci evropského filmového odvětví režimy podpory filmové produkce mohou:

                              buďto požadovat, aby až 160 % částky podpory poskytnuté na produkci daného audiovizuálního díla bylo vynaloženo na území poskytnutí podpory, nebo

                              vypočítávat výši podpory poskytnuté na produkci daného audiovizuálního díla jako procentní podíl výdajů na činnosti filmové produkce ve státě EHP udělujícím podporu, obvykle v případě režimů podpory ve formě daňových pobídek.

                  49)

                  V obou případech mohou státy EHP podmínit způsobilost pro podporu minimální úrovní produkční činnosti na jejich území. Tato úroveň však nemůže přesáhnout 50 % celkového rozpočtu na produkci. Kromě toho nesmí územní vázanost v žádném případě přesáhnout 80 % celkového rozpočtu na produkci.

            5.2.   ZVLÁŠTNÍ KRITÉRIA PRO POSOUZENÍ VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 3 PÍSM. c) DOHODY O EHP

                  50)

                  Cílem podpory určené na tvorbu evropských audiovizuálních děl a na zajištění existence infrastruktury nutné k jejich produkci a představení je formování evropských kulturních identit a posilování kulturní rozmanitosti. Účelem podpory je proto pomoc kultuře. Taková podpora může být podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP slučitelná s Dohodou o EHP. Podniky v odvětví produkce filmů a televizních programů mohou mít prospěch také z jiných druhů podpory udělené podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP (např. regionální podpory, podpory malým a středním podnikům, podpory na výzkum a vývoj, podpory vzdělávání, podpory zaměstnanosti) v rámci maximální intenzity podpory v případě její kumulace.

                  51)

                  U režimů určených na podporu psaní scénářů, rozvoje, produkce, distribuce a propagace audiovizuálních děl, na něž se vztahují tyto pokyny, bude Kontrolní úřad u audiovizuálních děl, která obdrží podporu, zkoumat následující kritéria, aby posoudil, zda je režim podpory slučitelný s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP:

                              1)

                              Podpora je určena na projekt v oblasti kultury. Každý stát EHP na základě svých vlastních vnitrostátních kritérií a za pomoci účinného ověřovacího procesu, jehož cílem je zabránit zjevným chybám, zajistí, aby produkce, která dostává podporu, měla kulturní obsah: buď prostřednictvím výběru filmových předloh, např. odbornou porotou nebo osobou pověřenou výběrem, anebo, pokud takové výběrové řízení neexistuje, vytvořením seznamu kulturních kritérií, podle nichž se každé audiovizuální dílo bude ověřovat.

                              2)

                              Intenzita podpory musí být v zásadě omezena na 50 % rozpočtu na produkci, aby byly stimulovány běžné obchodní iniciativy. Intenzita podpory u přeshraničních produkcí, jež jsou financovány více než jedním státem EHP a na nichž se podílí producenti pocházející z více než jednoho státu EHP, může činit až 60 % rozpočtu na produkci. Na náročná audiovizuální díla (28) a koprodukce, na nichž se podílejí země vedené v seznamu DAC organizace OECD (29), se tyto limity neuplatňují. Filmy, jejichž jediný originál existuje v úředním jazyce státu EHP s menší rozlohou, nízkým počtem obyvatel nebo omezenou jazykovou oblastí, mohou být v každém případě považovány za náročné.

                              3)

                              V zásadě neexistuje žádné omezení podpory určené na psaní scénářů či rozvoj. Pokud se však výsledný scénář či projekt nafilmuje, začlení se náklady na psaní scénáře a rozvoj dodatečně do rozpočtu určeného na produkci a zohlední se při výpočtu maximální intenzity podpory audiovizuálních děl, jak je stanoveno v pododstavci 2 výše.

                              4)

                              Náklady na distribuci a propagaci audiovizuálních děl způsobilých pro podporu určenou na produkci mohou být podpořeny se stejnou intenzitou podpory, jaká byla či mohla být přidělena na jejich produkci.

                              5)

                              Kromě podpory psaní scénáře, rozvoje, distribuce nebo propagace nejsou dovoleny podpory na zvláštní produkční činnosti. Podpora tedy nesmí být vyhrazena pro jednotlivé části hodnotového řetězce filmové produkce. Jakákoli podpora poskytnutá na produkci konkrétního audiovizuálního díla by měla přispět k jeho celkovému rozpočtu. Mělo by být na rozhodnutí producenta, které z položek rozpočtu budou vynaloženy v jiných státech EHP. To má zajistit, aby podpora měla neutrální pobídkový účinek. Podpora jen určitých jednotlivých položek filmového rozpočtu by mohla vést k tomu, že by se takové podpory staly způsobem, jak na vnitrostátní úrovni upřednostňovat odvětví poskytující služby související s těmito položkami, což by bylo neslučitelné s Dohodou o EHP.

                              6)

                              Státy EHP by měly producenty přesvědčovat a podporovat je v tom, aby uložili kopii filmu, který podporu získal, u instituce filmového dědictví, kterou určí subjekt poskytující finanční prostředky, k uchovávání, jakož i ke specifikovanému nekomerčnímu využití dohodnutému s držitelem (držiteli) práv v souladu s právy duševního vlastnictví, aniž by byly dotčeny spravedlivé odměny držitele (držitelů) práv, po dohodnuté lhůtě stanovené v grantové dohodě takovým způsobem, že to nebude narušovat běžné využívání filmu.

                              7)

                              Podpora musí být udělena transparentním způsobem. Státy EHP musí na jediné internetové stránce nebo na jediné internetové stránce, která získává informace z několika stránek, zveřejnit alespoň tyto informace: úplné znění schváleného režimu podpory a jeho prováděcí předpisy, jméno příjemce podpory, název a druh podporované činnosti nebo projektu, výši podpory a intenzitu podpory jako podíl na celkovém rozpočtu podporované činnosti nebo projektu. Tyto informace musí být po rozhodnutí o udělení podpory zveřejněny on-line, uchovávány nejméně deset let a být bez omezení k dispozici široké veřejnosti. (30)

                  52)

                  Modernizace kin, včetně jejich digitalizace, může být předmětem podpory, pokud státy EHP mohou odůvodnit nutnost, přiměřenost a vhodnost takové podpory. Na tomto základě by Kontrolní úřad posoudil, zda je režim slučitelný s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

                  53)

                  Při určování, zda byla dodržena maximální intenzita podpory, je třeba vzít v úvahu celkovou částku veřejné podpory státu EHP na činnost či projekt, jež podporu obdržely, bez ohledu na to, zda finanční prostředky podpory pochází z místních, regionálních či státních zdrojů nebo ze zdrojů EU. Finance poskytnuté přímo z programů EU, např. MEDIA, však bez zapojení států EHP do rozhodování o jejich přidělení nejsou státními zdroji. Proto se jejich pomoc pro účely dodržení stropů podpory nezapočítává.

            6.   VHODNÁ OPATŘENÍ

                  54)

                  Jako vhodná opatření pro účely čl. 62 odst. 1 Dohody o EHP Kontrolní úřad navrhuje, aby státy EHP uvedly své stávající režimy financování filmové tvorby do souladu s těmito pokyny do dvou let od jejich zveřejnění v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie. Státy EHP by měly Kontrolnímu úřadu potvrdit do jednoho měsíce od zveřejnění těchto pokynů v dodatku EHP Úředního věstníku, že s navrženými vhodnými opatřeními souhlasí. Pokud se dotyčný stát EHP nevyjádří, bude mít Kontrolní úřad za to, že s návrhem nesouhlasí.

            7.   POUŽITÍ

                  55)

                  Kontrolní úřad se zásadami uvedenými v těchto pokynech bude řídit ode dne 1. dubna 2014.

                  56)

                  Kontrolní úřad použije tyto pokyny na všechna oznámená opatření podpory, v souvislosti s nimiž má přijmout rozhodnutí po 1. dubnu 2014, a to i v případě opatření podpory, která byla oznámena před tímto datem.

                  57)

                  Kontrolní úřad u každé podpory poskytnuté bez jeho schválení, a tudíž v rozporu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora prověří, zda se slučuje s Dohodou o EHP na základě:

                              a)

                              těchto pokynů, pokud je nějaká část či celá podpora poskytnuta po zveřejnění těchto pokynů v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie;

                              b)

                              pokynů Kontrolního úřadu z roku 2008 ve všech ostatních případech.

         (1)  Tyto pokyny odpovídají sdělení Evropské Komise o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (Úř. věst. C 332, 15.11.2013, s. 1).

         (2)  Státy ESVO jsou plnými členy programu MEDIA.

         (3)  PWC Global Entertainment and Media Outlook 2013-2017, http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml.

         (4)  Studie společnosti KEA European Affairs, Multi-Territory Licensing of Audiovisual Works in the European Union, (Udílení licencí audiovizuálních děl v Evropské unii pro více teritorií), závěrečná zpráva vypracovaná pro Evropskou komisi, GŘ pro informační společnost a média, říjen 2010, s. 21, http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf.

         (5)  Norsko: Rozhodnutí č. 32/02/KOL ze dne 20. února 2002, č. 169/02/KOL ze dne 18. září 2002, č. 186/03/KOL ze dne 29. října 2003, č. 179/05/KOL ze dne 15. července 2005, č. 342/06/KOL ze dne 14. listopadu 2006, č. 430/08/KOL ze dne 2. července 2008, č. 774/08/KOL ze dne 10. prosince 2008, č. 289/09/KOL ze dne 1. července 2009, jakož i rozhodnutí č. 180/09/KOL ze dne 31. března 2009; Island: Rozhodnutí č. 114/99/KOL ze dne 4. června 1999, č. 380/00/KOL ze dne 18. prosince 2000, č. 390/06/KOL ze dne 13. prosince 2006, č. 255/09/KOL ze dne 10. června 2009 a č. 262/12/KOL ze dne 4. července 2012; Lichtenštejnsko: Rozhodnutí č. 192/00/KOL ze dne 27. září 2000, č. 267/06/KOL ze dne 20. září 2006 a č. 395/11/KOL ze dne 14. prosince 2011.

         (6)  Lichtenštejnské knížectví však stranou Úmluvy Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů není.

         (7)  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o některých právních aspektech kinematografických a dalších audiovizuálních děl (Úř. věst. C 43, 16.2.2002, s. 6).

         (8)  Úř. věst. C 123, 30.4.2004, s. 1.

         (9)  Úř. věst. C 134, 16.6.2007, s. 5.

         (10)  Úř. věst. C 31, 7.2.2009, s. 1.

         (11)  Aktualizované znění pokynů ke státní podpoře je dostupné na internetové stránce Kontrolního úřadu na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Zvláštní odvětvová pravidla pro státní podporu kinematografických a dalších audiovizuálních děl jsou stanovena v části VII pokynů ke státní podpoře (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

         (12)  Zejména rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 10. března 2005 ve věci Laboratoires Fournier, C-39/04, Sb. rozh. 2005, s. I-02057.

         (13)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis, Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5. začleněno jako bod 1 písm e) do přílohy XV Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 29/2007 (Úř. věst. L 209, 9.8.2007, s. 52 a dodatek EHP č. 38, 9.8.2007, s. 34), vstup v platnost 28. dubna 2007. Toto nařízení bylo nahrazeno nařízením Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis, Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1. Nařízení by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

         (14)  Nezaměňovat s tradičními multiplatformami, jako jsou mediální franšízy, pokračování nebo adaptace.

         (15)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách), Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3. ve znění nařízení Komise (EU) č. 1224/2013 ze dne 29. listopadu 2013, pokud jde o dobu jeho použitelnosti, Úř. věst. L 320, 30.11.2013, s. 22. začleněno jako bod 1 písm. j) přílohy XV Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 29/2014 (dosud nezveřejněno v Úř. věst. či dodatku EHP), vstup v platnost 15. února 2014.

         (16)  V čl. 4 odst. 4 Úmluvy se praví: „Kulturní činnosti, statky a služby jsou ty činnosti, statky a služby, které ztvárňují či tlumočí kulturní specifika, a to bez ohledu na jejich možnou komerční hodnotu. Kulturní činnosti mohou být samy o sobě účelem nebo mohou přispívat k produkci kulturních statků a služeb.“

         (17)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. března 2009 ve věci UTECA, C-222/07, body 27–33.

         (18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. prosince 2007 ve věci United Pan-Europe Communications Belgium, C-250/06, bod 43.

         (19)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 28. října 1999 ve věci ARD, C-6/98, bod 50.

         (20)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. března 2009 ve věci UTECA, C-222/07, body 34–36.

         (21)  2008 Study on the Economic and Cultural Impact, notably on Co-productions, of Territorialisation Clauses of state aid Schemes for Films and Audiovisual Productions (Studie hospodářského a kulturního dopadu doložek o územní vázanosti režimů státní podpory pro filmy a audiovizuální produkce, zejména na koprodukci, z roku 2008), http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf.

         (22)  Rozsudek ve věci UTECA, C-222/07, § 25.

         (23)  Např.: producent natáčí film s rozpočtem 10 milionů EUR a žádá o podporu v rámci režimu, který nabízí nejvýše 1 milion EUR na film. Je nepřiměřené vyloučit film z režimu podpory na základě toho, že producent nemá v úmyslu vynaložit nejméně 8 milionů EUR z rozpočtu na produkci na území, které nabízí podporu.

         (24)  Např.: producent natáčí film s rozpočtem 10 milionů EUR a žádá o podporu v rámci režimu, který nabízí nejvýše 1 milion EUR na film. Od producenta lze očekávat, že vynaloží pouze 1,6 milionu EUR z rozpočtu na produkci na území, které nabízí podporu. Jestliže však rozpočet na film činil 2 miliony EUR a obdržel maximální částku podpory, producent by podléhal povinné územní vázanosti výdajů odpovídající 80 % rozpočtu na produkci.

         (25)  Úř. věst. C 324, 1.12.2010, s. 1.

         (26)  Instituce filmového dědictví jsou určeny členskými státy k tomu, aby sbíraly, uchovávaly a zpřístupňovaly filmové dědictví pro účely kultury a vzdělávání.

         (27)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb, (Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1) začleněna jako bod 30 do přílohy XVIII Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 37/98 (Úř. věst. L 310, 19.11.1998, s. 25. a dodatek EHP č. 48, 19.11.1998, s. 260), vstup v platnost 1. května 1998.

         (28)  Například krátké filmy, filmy začínajících režisérů, dokumentární filmy, nízkorozpočtová či jinak komerčně problematická díla. Podle zásady subsidiarity je na každém státu EHP, aby stanovil definici problematického filmu podle vnitrostátních parametrů.

         (29)  V seznamu DAC jsou uvedeny země a území způsobilé k získání oficiální rozvojové pomoci. Jedná se vesměs o země s nízkými a středními příjmy měřeno hrubým národním důchodem (HND) na obyvatele, jak jej zveřejnila Světová banka. Výjimku tvoří členové G8, členské státy EU a země s pevně stanoveným datem vstupu do EU. Tento seznam rovněž obsahuje všechny nejméně rozvinuté země (LDC) podle definice Organizace spojených národů. Viz: http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html. Je třeba uvést, že členy DAC jsou pouze Norsko a Island, a při tvorbě vnitrostátních politik rozvojové spolupráce se tedy řídí Pokyny a referenčními dokumenty DAC.

         (30)  Tyto informace by měly být pravidelně aktualizovány (například jednou za šest měsíců) a musí být k dispozici v nechráněných formátech.


Důležité právní upozornění

|

52007BP0120(02)

2. Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

Úřední věstník 074 E , 20/03/2008 S. 0228 - 0229

		2.Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))Evropský parlament,- s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005 [1],- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi agentury [2],- s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [3], a zejména na článek 185 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky [4], a zejména na článek 68 tohoto nařízení,- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [5], a zejména na článek 94 tohoto nařízení,- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0099/2007),1. konstatuje, že konečná účetní závěrka Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtové roky 2004 a 2005 má tuto podobu:Zdroj: Údaje agentury. Tato tabulka podává souhrnný přehled údajů uvedených v roční účetní závěrce agentury.(v tis. EUR) |Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2005 || 2005 | 2004 |PříjmyPoplatky za registrace | 72613 | 68412 |Dotace Komise včetně příspěvků z EHP | 22847 | 20529 |Dotace Společenství na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění | 6110 | 4026 |Příspěvky na programy Společenství | 0 | 0 |Správní příjmy | 3423 | 1973 |Různé příjmy | 1643 | 1473 |Celkem (a) | 106636 | 96413 |VýdajeNáklady na zaměstnance | 40057 | 34333 |Správní výdaje | 17022 | 11224 |Provozní výdaje | 41999 | 38573 |Odpisy | 5333 | 3650 |Ostatní výdaje | 104 | 280 |Celkem (b) | 104515 | 88060 |Provozní výsledek (c=a-b) | 2121 | 8353 |Finanční výsledek (e) | 2257 | 1160 |Hospodářský výsledek (f=c+e) | 4378 | 9513 |2. schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2005;3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).[1] Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 4.[2] Úř. věst. C 312, 19.12. 2006, s. 12.[3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č.1901/2006 (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 1).[5] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: 2006/788/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 7. listopadu 2006 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Protokolu, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu

text:
               18.11.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 319/15

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 7. listopadu 2006
   o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Protokolu, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu
   (2006/788/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Společenství a Gabonská republika sjednaly a parafovaly dohodu o partnerství v odvětví rybolovu, na základě které se rybářům Společenství udělují rybolovná práva ve vodách spadajících pod svrchovanost Gabonské republiky.

               (2)

               V zájmu Společenství je uvedenou dohodu schválit.

               (3)

               Je vhodné zajistit pokračování rybolovných činností od dne ukončení platnosti předcházejícího protokolu (1) až do dne vstupu v platnost protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle uvedené dohody.

               (4)

               Je třeba vymezit způsob pro rozdělení rybolovných práv mezi členské státy,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Protokolu, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu, se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Dohoda se prozatímně používá od 3. prosince 2005.
   Článek 3
   Rybolovná práva stanovená v protokolu dohody se mezi členské státy rozdělují takto:

               Kategorie rybolovu

               Typ plavidla

               Členský stát

               Licence nebo kvóty

               Lov tuňáka

               Plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru

               Španělsko

               13

               Portugalsko

               3

               Lov tuňáka

               Mrazírenská plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí

               Španělsko

               12

               Francie

               12

         Pokud žádosti o licence z těchto členských států nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem, může Komise zohlednit žádosti o licence z ostatních členských států.
   Článek 4
   Členské státy, jejichž plavidla provozují rybolov v rámci této dohody, oznamují Komisi množství každé populace ulovené v rybolovné oblasti Gabonu v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 ze dne 14. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o kontrolu úlovků rybářských plavidel Společenství ve vodách třetích zemí a na volném moři (2).
   Článek 5
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů zavazující Společenství.

      V Bruselu dne 7. listopadu 2006.

            Za Radu

            předseda

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  Schválený nařízením Rady (ES) č. 580/2002 ze dne 25. března 2002 (Úř. věst. L 89, 5.4.2002, s. 3).

      (2)  Úř. věst. L 73, 15.3.2001, s. 8.
    ---documentbreak---

               18.11.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 319/17

         DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
   o prozatímním používání Protokolu, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu
   Vážený pane,
   s odkazem na protokol parafovaný v pátek dne 28. října 2005, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek, mám tu čest Vám sdělit, že Gabon je připraven prozatímně používat tento protokol ode dne 3. prosince 2005, než dojde k jeho vstupu v platnost v souladu s článkem 13, bude-li Evropské společenství schopno postupovat stejně.
   V takovém případě musí být první splátka finančního příspěvku podle článku 2 protokolu vyplacena do 30. září 2006.
   Byl bych Vám zavázán, kdybyste mi laskavě potvrdil souhlas Evropského společenství s uvedeným prozatímním používáním.
   S úctou

         Za vládu Gabonu

   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit, že jsem dnešního dne obdržel Váš dopis tohoto znění:

      „s odkazem na protokol parafovaný v pátek dne 28. října 2005, kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek, mám tu čest Vám sdělit, že Gabon je připraven prozatímně používat tento protokol ode dne 3. prosince 2005, než dojde k jeho vstupu v platnost v souladu s článkem 13, bude-li Evropské společenství schopno postupovat stejně.
      V takovém případě musí být první splátka finančního příspěvku podle článku 2 protokolu vyplacena do 30. září 2006.“

   Mám tu čest Vám potvrdit souhlas Evropského společenství s uvedeným prozatímním používáním.
   S úctou

         Za Radu Evropské unie

   PROTOKOL,
   kterým se na období od 3. prosince 2005 do 2. prosince 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu
   Článek 1
   Doba používání a rybolovná práva
   1.   Od 3. prosince 2005 a na období šesti let se rybolovná práva udělená podle článku 5 dohody stanoví takto:
   Vysoce stěhovavé druhy (druhy uvedené na seznamu v příloze 1 Úmluvy Organizace spojených národů z roku 1982)

               —

               mrazírenská plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí: 24 plavidel,

               —

               plavidla lovící tuňáky na dlouhý vlasec s návazci: 16 plavidel.

         2.   Odstavec 1 se použije s výhradou ustanovení článků 4 a 5 tohoto protokolu.
   3.   Plavidla plující pod vlajkou členského státu Evropského společenství mohou provozovat rybolovné činnosti v rybolovné oblasti Gabonu pouze v případě, že mají licenci k rybolovu vydanou v rámci tohoto protokolu a podle pravidel uvedených v příloze tohoto protokolu.
   Článek 2
   Finanční příspěvek – Platební postupy
   1.   Finanční příspěvek podle článku 7 dohody se pro období uvedené v článku 1 skládá jednak z částky 715 000 EUR za rok, která odpovídá referenční nosnosti 11 000 tun za rok, a jednak ze specifické částky 145 000 EUR za rok, která je určena na podporu a provádění iniciativ přijatých v rámci gabonské rybářské politiky. Tato specifická částka je nedílnou součástí jednotného finančního příspěvku vymezeného v článku 7 dohody.
   2.   Odstavec 1 se použije s výhradou ustanovení článků 4, 5 a 7 tohoto protokolu.
   3.   Součet částek uvedených v odstavci 1 činí 860 000 EUR a Společenství ho každoročně vyplácí během doby používání tohoto protokolu.
   4.   Pokud celkové množství úlovků plavidel Společenství ve vodách Gabonu přesáhne 11 000 tun za rok, roční částka finančního příspěvku ve výši 715 000 EUR bude zvýšena o 65 EUR za každou tunu ulovenou navíc. Celková roční částka vyplacená Společenstvím však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky uvedené v odstavci 3 (1 430 000 EUR). Pokud množství ulovená plavidly Společenství přesáhnou množství odpovídající dvojnásobku celkové roční částky, dlužná částka za přesahující množství je vyplacena v následujícím roce.
   5.   Platba finančního příspěvku podle odstavce 1 proběhne pro první rok nejpozději dne 30. září 2006 a pro následující roky nejpozději dne 30. června 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011.
   6.   S výhradou ustanovení článku 6 je přidělování tohoto příspěvků závislé na výhradní pravomoci orgánů Gabonu.
   7.   Finanční příspěvek se vyplácí státní pokladně Gabonu na účet „námořní rybolov“ s číslem 47069 X.
   Článek 3
   Spolupráce při zodpovědném rybolovu – vědecké zasedání
   1.   Obě dvě strany se zavazují, že budou podporovat zodpovědný rybolov ve vodách Gabonu, a to na základě zásady nediskriminace mezi různými loďstvy, která se v těchto vodách nacházejí.
   2.   Během doby platnosti tohoto protokolu se Společenství a orgány Gabonu budou snažit sledovat vývoj stavu zdrojů v rybolovné oblasti Gabonu.
   3.   Obě strany se zavazují, že budou na úrovni subregionu podporovat spolupráci týkající se zodpovědného rybolovu, a to a zejména v rámci COREP.
   4.   V souladu s článkem 4 dohody a na základě doporučení a usnesení přijatých v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), jakož i na základě nejlepších vědeckých stanovisek, která jsou k dispozici, se obě strany konzultují v rámci smíšeného výboru podle článku 9 dohody s cílem přijmout, v případě potřeby po vědeckém zasedání na úrovni subregionu a na základě společné dohody, opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů a ovlivňující činnosti plavidel Společenství.
   Článek 4
   Přezkum rybolovných práv na základě společné dohody
   1.   Rybolovná práva podle článku 1 mohou být na základě společné dohody zvýšena, pokud podle závěrů vědeckého zasedání podle čl. 3 odst. 4 toto zvýšení nebude škodit udržitelnému řízení zdrojů v Gabonu. V takovém případě je finanční příspěvek 715 000 EUR uvedený v čl. 2 odst. 1 úměrně a pro rata temporis zvýšen. Celková částka finančního příspěvku vyplaceného Evropským společenstvím, který se vztahuje na referenční nosnost, však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky 715 000 EUR. Pokud množství každoročně ulovená plavidly Společenství přesáhnou dvojnásobek množství 11 000 tun (což je 22 000 tun), dlužná částka za množství přesahující tento limit je vyplacena v následujícím roce.
   2.   Pokud se naopak strany dohodnou, že souhlasí se snížením rybolovných práv podle článku 1, je finanční příspěvek úměrně a pro rata temporis snížen.
   3.   Strany rovněž mohou na základě společné dohody provést přezkum rozdělení rybolovných práv mezi jednotlivé kategorie plavidel, přičemž zohlední případná doporučení vědeckého zasedání podle článku 3, pokud jde o řízení zásob, které by mohly být tímto přerozdělením postiženy. Strany se dohodnou na odpovídající úpravě finančního příspěvku, pokud to přerozdělení rybolovných práv tak odůvodňuje.
   Článek 5
   Nová rybolovná práva
   1.   Pokud by rybářská plavidla Společenství měla zájem provozovat rybolovné činnosti, které nejsou uvedeny v článku 1, bude Společenství konzultovat Gabon ohledně případného povolení těchto nových činností. V případě potřeby se strany dohodnou na podmínkách pro tato nová rybolovná práva a, je-li to nutné, změní tento protokol a jeho přílohu.
   2.   Strany podporují experimentální rybolov, zejména pokud jde o druhy žijící v hlubokých vodách Gabonu. Za tímto účelem a na žádost jedné ze stran se strany konzultují a případ od případu stanoví druhy, podmínky a další vhodné parametry.
   Strany budou provozovat experimentální rybolov v souladu s parametry, na nichž se obě dvě strany případně dohodnou v rámci správního ujednání. Povolení k experimentálnímu rybolovu by měla být sjednána na období maximálně šesti měsíců. Pokud se strany domnívají, že jsou výsledky experimentálního rybolovu přesvědčivé, vláda Gabonu může přidělovat loďstvu Společenství rybolovná práva pro nové druhy až do uplynutí platnosti stávajícího protokolu. Finanční příspěvek podle čl. 2 odst. 1 stávajícího protokolu bude tedy zvýšen.
   Článek 6
   Pozastavení a přezkum platby finančního příspěvku v případě neobvyklých okolností
   1.   V případě neobvyklých okolností, s výjimkou přírodních živlů, zabraňujících provozování rybolovných činností ve výlučné hospodářské oblasti Gabonu, může Evropské společenství pozastavit platbu finančního příspěvku podle čl. 2 odst. 1. Rozhodnutí o pozastavení bude přijato po konzultacích mezi oběma stranami ve lhůtě dvou měsíců po žádosti jedné ze stran a za podmínky, že Evropské společenství uhradí všechny částky dlužné v době pozastavení.
   2.   Platba finančního příspěvku bude obnovena, jakmile strany po konzultacích společnou dohodou konstatují, že okolnosti, které způsobily zastavení rybolovných činností, zanikly nebo že situace umožňuje návrat k rybolovným činnostem.
   3.   Platnost licencí udělených plavidlům Společenství, pozastavená společně s platbou finančního příspěvku, je prodloužena o dobu rovnající se době pozastavení rybolovných činností.
   Článek 7
   Podpora zodpovědného rybolovu ve vodách Gabonu
   1.   Šedesát procent (60 %) celkové částky finančního příspěvku podle článku 2 každoročně přispívá k podpoře a provádění iniciativ přijatých v rámci gabonské rybářské politiky.
   Správa odpovídající částky ze strany Gabonu vychází z toho, že obě strany společnou dohodou a v souladu se stávajícími prioritami gabonské rybářské politiky, jejímž cílem je udržitelné a zodpovědné řízení odvětví, stanoví cíle, které je třeba uskutečnit, a související roční a víceletý program v souladu s následujícím odstavcem 2.
   2.   Na návrh Gabonu a za účelem provádění předchozího odstavce se Společenství a Gabon v rámci smíšeného výboru podle článku 9 dohody po vstupu protokolu v platnost a nejpozději tři měsíce po vstupu tohoto protokolu v platnost dohodnou na víceletém odvětvovém programu a na prováděcích pravidlech tohoto programu, zejména včetně:

               a)

               ročních a víceletých pokynů, na základě kterých se použije procentní sazba finančního příspěvku uvedeného v odstavci 1 a specifické částky pro iniciativy, které mají být každoročně provedeny;

               b)

               ročních a víceletých cílů, které je třeba uskutečnit, aby bylo možné včas dosáhnout zavedení udržitelného a zodpovědného rybolovu s ohledem na priority stanovené Gabonem v rámci vnitrostátní rybářské politiky nebo jiných politik, které souvisejí se zavedením zodpovědného a udržitelného rybolovu nebo na něj mají dopad;

               c)

               kritérií a postupů, které se mají použít, aby bylo možné provést roční hodnocení získaných výsledků.

         3.   Všechny navržené změny ve víceletém odvětvovém programu nebo ve využívání specifických částek pro iniciativy, které mají být každoročně prováděny, musí schválit obě strany v rámci smíšeného výboru.
   4.   Pro účely provádění víceletého programu Gabon každý rok přidělí hodnotu odpovídající procentní sazbě podle odstavce 1. Pokud se jedná o první rok platnosti protokolu, musí být toto přidělení sděleno Společenství v době schválení víceletého odvětvového programu v rámci smíšeného výboru. Pro každý následující rok Gabon sdělí Společenství toto přidělení nejpozději do 1. května předcházejícího roku.
   5.   Pokud to roční hodnocení výsledků provádění víceletého odvětvového programu odůvodňuje, Evropské společenství bude moci požádat o novou úpravu finančního příspěvku podle čl. 2 odst. 1 tohoto protokolu, aby těmto výsledkům byla přizpůsobena skutečná částka prostředků určených na provádění programu.
   Článek 8
   Spory – pozastavení používání protokolu
   1.   Veškeré spory mezi stranami ohledně výkladu ustanovení tohoto protokolu a ohledně používání, které z výkladu vyplývá, musí být předmětem konzultace mezi stranami v rámci smíšeného výboru podle článku 9 dohody, který je v případě potřeby svolán k mimořádnému zasedání.
   2.   Aniž by byla dotčena ustanovení článku 9, může být používání protokolu pozastaveno na podnět jedné strany, pokud je spor mezi stranami považován za vážný a pokud konzultace vedené v rámci smíšeného výboru podle odstavce 1 neumožnily jeho ukončení smírem.
   3.   Používání protokolu lze pozastavit tím, že zúčastněná strana písemně oznámí svůj úmysl nejméně tři měsíce před dnem, k němuž toto pozastavení nabývá účinku.
   4.   V případě pozastavení pokračují strany v konzultacích s cílem najít smírné řešení jejich sporu. Pokud je takového řešení dosaženo, pokračuje se v používání protokolu a částka finančního příspěvku se úměrně a pro rata temporis sníží podle doby, během které bylo použití protokolu pozastaveno.
   Článek 9
   Pozastavení používání protokolu z důvodu neplacení
   S výhradou ustanovení článku 3 může být v případě, kdy by Společenství opomenulo provést platby podle článku 2, pozastaveno používání tohoto protokolu za těchto podmínek:

               a)

               Příslušné orgány Gabonu zašlou Evropské komisi oznámení o neprovedení platby. Komise provede příslušná ověření a v případě potřeby platbu v maximální lhůtě šedesáti pracovních dní ode dne přijetí oznámení.

               b)

               Pokud není provedena platba nebo není podáno příslušné odůvodnění ve lhůtě stanovené v čl. 2 odst. 5 tohoto protokolu, jsou příslušné orgány Gabonu oprávněny pozastavit používání protokolu. Neprodleně o tom uvědomí Evropskou komisi.

               c)

               Protokol se začne znovu používat, jakmile je provedena příslušná platba.

         Článek 10
   Použitelné vnitrostátní právní předpisy
   Činnosti rybářských plavidel Společenství, která působí ve vodách Gabonu, se řídí právními předpisy používanými v Gabonu, nestanoví-li dohoda, protokol s přílohou a dodatky jinak.
   Článek 11
   Ustanovení o přezkumu
   Během čtvrtého roku používání tohoto protokolu, jeho přílohy a dodatků mohou strany přezkoumat ustanovení protokolu, přílohy a dodatků a v případě potřeby provést změny. Tyto změny mohou zahrnovat referenční nosnost a paušální zálohy placené majiteli plavidel.
   Článek 12
   Zrušení
   Příloha dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Gabonskou republikou o rybolovu při pobřeží Gabonu se zrušuje a nahrazuje přílohou tohoto protokolu.
   Článek 13
   Vstup v platnost
   1.   Tento protokol a jeho příloha vstupují v platnost dnem, ke kterému strany oznámí provedení postupů nezbytných k tomuto účelu.
   2.   Použijí se ode dne 3. prosince 2005.


title: 2013/482/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 30. září 2013 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném článkem 11 Dohody mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o ochraně zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru

text:
               5.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 263/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 30. září 2013
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném článkem 11 Dohody mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o ochraně zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru
   (2013/482/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o ochraně zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin (1) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. dubna 2013.

               (2)

               Článkem 11 dohody se ustavuje smíšený výbor, který má mimo jiné zajišťovat řádné fungování uvedené dohody.

               (3)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 dohody přijme smíšený výbor svůj jednací řád.

               (4)

               Postoj Unie ve smíšeném výboru, pokud jde o přijetí jednacího řádu tohoto smíšeného výboru, by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má Unie zaujmout ve smíšeném výboru zřízeném článkem 11 Dohody mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o ochraně zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Na drobných technických opravách návrhu rozhodnutí se mohou zástupci Unie ve smíšeném výboru dohodnout bez dalšího rozhodnutí Rady.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. září 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. L 10, 15.1.2013, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU
      ze dne …
      o přijetí jednacího řádu
      SMÍŠENÝ VÝBOR,
      s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o ochraně zeměpisných označení zemědělských produktů a potravin, a zejména článek 11 uvedené dohody,
      vzhledem k tomu, že uvedená dohoda vstoupila v platnost dnem 1. dubna 2013,
      PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Vedoucí delegací
      1.   Evropská unie a Moldavská republika (dále jen „strany“) jmenují své vedoucí delegací, kteří budou kontaktními osobami pro veškeré záležitosti týkající se výboru.
      2.   Každý vedoucí delegace může převést všechny úkoly spojené s funkcí vedoucího delegace nebo kterýkoli z těchto úkolů na jmenovaného zástupce; v takovém případě se veškeré dále uvedené odkazy na vedoucího delegace vztahují i na jmenovaného zástupce.
      Článek 2
      Předseda
      1.   Funkci předsedy výboru střídavě vykonávají vedoucí delegací obou stran, a to po dobu jednoho kalendářního roku.
      2.   Předseda rovněž odpovídá za sekretariát výboru.
      Článek 3
      Schůze
      1.   Po dohodě s druhým vedoucím delegace stanoví předseda datum a místo konání schůze nebo technická opatření v případě schůze pořádané elektronickou formou. Při stanovování času a místa konání schůze přihlíží předseda a druhý vedoucí delegace k požadavku uskutečnit schůzi do 90 dnů.
      2.   Souhlasí-li obě strany, mohou se schůzí smíšeného výboru účastnit odborníci, kteří jsou schopni poskytnout požadované specifické informace.
      3.   Pokud není společně rozhodnuto jinak, jsou schůze výboru neveřejné.
      Článek 4
      Korespondence
      1.   Veškerá korespondence určená výboru se zasílá předsedovi výboru. Ten zašle kopii veškeré korespondence týkající se výboru druhému vedoucímu delegace, vedoucímu moldavské mise v Bruselu a vedoucímu delegace EU v Kišiněvě.
      2.   Korespondence mezi předsedou a druhým vedoucím delegace může probíhat libovolnými písemnými prostředky, včetně elektronické pošty.
      Článek 5
      Pořady schůze
      1.   Před schůzí vypracuje předseda návrh pořadu schůze. Návrh pořadu schůze se zasílá druhému vedoucímu delegace nejpozději 20 pracovních dnů před zahájením schůze. Návrh pořadu schůze zaslaný předsedou obsahuje otázky vybrané předsedou podle čl. 11 odst. 3 dohody.
      2.   Vedoucí delegací mohou nejpozději deset pracovních dní před zahájením schůze požádat o zařazení dalších otázek podle čl. 11 odst. 3 dohody a předseda je musí zařadit do návrhu pořadu.
      3.   Konečný návrh pořadu zasílá předseda druhému vedoucímu delegace nejpozději pět pracovních dnů před zahájením schůze.
      4.   Pořad schůze se přijímá po vzájemné dohodě předsedy a druhého vedoucího delegace na začátku každé schůze. Pokud s tím předseda a druhý vedoucí delegace souhlasí, mohou být na pořad schůze zařazeny i jiné otázky, než které jsou uvedeny v návrhu pořadu.
      Článek 6
      Přijímání nástrojů
      1.   Rozhodnutí výboru ve smyslu čl. 11 odst. 2 dohody jsou určena stranám a opatřena podpisy předsedy a druhého vedoucího delegace.
      2.   Každá strana se může rozhodnout zveřejnit jakékoli rozhodnutí přijaté výborem.
      Článek 7
      Písemný postup
      1.   Rozhodnutí výboru může být přijato písemným postupem, pokud s tím souhlasí předseda a druhý vedoucí delegace.
      2.   Vedoucí delegace, který navrhuje použít písemný postup, předloží návrh rozhodnutí druhému vedoucímu delegace. Druhý vedoucí delegace odpoví, zda návrh přijímá nebo nepřijímá, zda navrhuje nějaké změny nebo zda požaduje delší čas na prostudování návrhu. Pokud je návrh přijat, dokončí se v souladu s čl. 6 odst. 1.
      Článek 8
      Zápis ze schůzí
      1.   Předseda vypracuje návrh zápisu z každé schůze a předloží jej druhému vedoucímu delegace do 20 pracovních dnů po schůzi. Návrh zápisu ze schůze obsahuje předložená doporučení a mohou v něm být rovněž uvedeny další závěry, jichž bylo dosaženo. Druhý vedoucí delegace s návrhem buď souhlasí, nebo předloží navrhované změny. Jakmile je dosaženo dohody o návrhu zápisu ze schůze, podepíší předseda a druhý vedoucí delegace dva prvopisy. Jeden prvopis zápisu ze schůze si ponechá předseda a druhý si ponechá druhý vedoucí delegace.
      2.   Pokud nedojde k dohodě o zápisu ze schůze před svoláním další schůze, je do zápisu dán návrh vypracovaný předsedou a k němu jsou připojeny změny navrhované druhým vedoucím delegace.
      Článek 9
      Výdaje
      Obě strany nesou výdaje vyplývající z účasti na schůzích výboru.
      Článek 10
      Důvěrnost
      Jednání výborů jsou důvěrná.