title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/439 ze dne 16. března 2015 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu

text:
               17.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 72/27

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/439
   ze dne 16. března 2015
   o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. března 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/133/SZBP (1) o jmenování pana Michela Dominiquea REVEYRAND – DE MENTHONA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast Sahelu (dále jen „zvláštní zástupce EU“). Mandát zvláštního zástupce EU byl prodloužen rozhodnutím Rady 2014/130/SZBP (2) a má skončit dne 28. února 2015.

               (2)

               Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen o další období osmi měsíců.

               (3)

               Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zvláštní zástupce Evropské unie
   1.   Mandát pana Michela Dominiquea REVEYRAND – DE MENTHONA jako zvláštního zástupce EU pro oblast Sahelu se prodlužuje do 31. října 2015. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
   2.   Pro účely mandátu zvláštního zástupce EU zahrnuje oblast Sahelu primární zaměření strategie EU na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu (dále jen „strategie“), totiž území Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru. V otázkách s širšími regionálními důsledky zvláštní zástupce EU podle potřeby spolupracuje s dalšími zeměmi a regionálními či mezinárodními subjekty mimo oblast Sahelu a rovněž se zeměmi západní Afriky a Guinejského zálivu.
   3.   Vzhledem k potřebě regionálního přístupu ke vzájemně souvisejícím výzvám, jimž tato oblast čelí, jedná zvláštní zástupce EU v úzké konzultaci s dalšími příslušnými zvláštními zástupci EU, včetně zvláštního zástupce EU pro jižní Středomoří, zvláštního zástupce EU pro lidská práva a zvláštního zástupce EU při Africké unii.
   Článek 2
   Cíle politiky
   1.   Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cíle politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu aktivně přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o dosažení trvalého míru, bezpečnosti a rozvoje v oblasti. Zvláštní zástupce EU rovněž usiluje o zvýšení kvality, intenzity a dopadu mnohostranného zapojení Unie v oblasti Sahelu.
   2.   Zvláštní zástupce EU přispívá k rozvoji a provádění přístupu Unie, zahrnujícího všechny aspekty činnosti Unie, zejména v politické, bezpečnostní a rozvojové oblasti, včetně strategie, a ke koordinaci všech příslušných nástrojů pro činnosti Unie.
   3.   Počáteční prioritou je Mali a jeho dlouhodobá stabilizace a regionální rozměr tamního konfliktu.
   4.   Ve vztahu k Mali je cílem politiky Unie koordinovaným a efektivním využitím všech svých nástrojů podpořit návrat Mali a jeho lidu na cestu míru, usmíření, bezpečnosti a rozvoje. Náležitá pozornost by rovněž měla být věnována Burkině Faso a Nigeru, zejména vzhledem k blížícím se volbám v těchto zemích.
   Článek 3
   Mandát
   1.   K dosažení cílů politiky Unie ve vztahu k oblasti Sahelu se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:

               a)

               aktivně přispívat provádění, koordinaci a dalšímu rozvoji komplexního přístupu Unie k regionální krizi na základě její strategie s cílem posílit celkovou provázanost a účinnost činností Unie v oblasti Sahelu, zejména v Mali;

               b)

               spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami v oblasti, s vládami, místními orgány, regionálními a mezinárodními organizacemi, občanskou společností a diasporami s cílem podpořit dosažení cílů Unie a přispět k lepšímu chápání úlohy Unie v oblasti Sahelu;

               c)

               zastupovat Unii na příslušných mezinárodních fórech, včetně skupiny pro podporu a monitorování situace v Mali, a zajišťovat viditelnost podpory Unie při řešení krizí a jejich předcházení, včetně vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) a mise Evropské unie SBOP v Nigeru (EUCAP SAHEL Niger);

               d)

               úzce spolupracovat s Organizací spojených národů (OSN), zejména se zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro západní Afriku a zvláštním zástupcem generálního tajemníka OSN pro Mali, s Africkou unií (AU), zejména s vysokým představitelem AU pro Mali a oblast Sahelu, s Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) a s dalšími hlavními zainteresovanými stranami na státní, regionální i mezinárodní úrovni, včetně dalších zvláštních vyslanců pro oblast Sahelu, i s příslušnými subjekty v oblasti Maghrebu;

               e)

               pozorně sledovat regionální a přeshraniční rozměr krize, včetně terorismu, organizovaného zločinu, pašování zbraní, obchodování s lidmi, obchodování s drogami, uprchlických a migračních toků a souvisejících finančních toků, a v úzké spolupráci s protiteroristickým koordinátorem EU přispívat k dalšímu provádění strategie EU proti terorismu;

               f)

               udržovat pravidelné politické kontakty na vysoké úrovni se zeměmi v oblasti, které jsou postiženy terorismem nebo mezinárodním zločinem, k zajištění soudržného a komplexního přístupu a klíčové úlohy Unie v mezinárodním úsilí boje proti terorismu a mezinárodnímu zločinu. To zahrnuje aktivní podporu Unie pro budování regionálních kapacit v oblasti bezpečnosti a zajištění toho, aby byly náležitě řešeny základní příčiny terorismu a mezinárodního zločinu v oblasti Sahelu;

               g)

               pozorně sledovat politické a bezpečnostní důsledky humanitárních krizí v oblasti;

               h)

               ve vztahu k Mali přispívat k regionálnímu a mezinárodnímu úsilí o usnadnění řešení krize, zejména k úplnému obnovení ústavního pořádku a řádné správy na celém území a věrohodnému národnímu otevřenému dialogu vedoucímu k udržitelnému politickému urovnání;

               i)

               podporovat budování institucí, reformu oblasti bezpečnosti a dlouhodobé budování míru a usmiřování v Mali;

               j)

               ve spolupráci se zvláštním zástupcem EU pro lidská práva přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv v oblasti, včetně obecných zásad EU pro lidská práva, zejména pak obecných zásad EU týkajících se dětí a ozbrojených konfliktů, jakož i násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a k provádění politiky Unie týkající se žen, míru a bezpečnosti, mimo jiné sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním příslušných doporučení, a dle udržovat pravidelné kontakty s příslušnými orgány v Mali a v oblasti, s Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, s Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a s obhájci lidských práv a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti;

               k)

               sledovat dodržování příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN, zejména rezolucí 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) a 2100 (2013) a podávat související zprávy.

         2.   Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce EU mimo jiné:

               a)

               podle potřeby poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na regionálních a mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy za účelem aktivní podpory a posílení komplexního přístupu Unie ke krizi v oblasti Sahelu;

               b)

               udržuje přehled o veškeré činnosti Unie a úzce spolupracuje se všemi příslušnými delegacemi Unie.

         Článek 4
   Provádění mandátu
   1.   Zvláštní zástupce EU provádí svůj mandát pod vedením vysokého představitele.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
   3.   Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a jejími příslušnými útvary, zejména s koordinátorem pro oblast Sahelu.
   Článek 5
   Financování
   1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2015 do 31. října 2015 činí 900 000 EUR.
   2.   Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Za veškeré výdaje je zvláštní zástupce EU odpovědný Komisi.
   Článek 6
   Sestavení a složení týmu
   1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické a bezpečnostní otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU o složení svého týmu průběžně a neprodleně informuje Radu a Komisi.
   2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotčený členský stát, dotčený orgán Unie nebo ESVČ. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo do ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
   3.   Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
   4.   S cílem zajistit soudržnost a soulad příslušných činností členů týmu zvláštního zástupce EU jsou tito pracovníci zařazeni do příslušných oddělení ESVČ nebo delegací Unie.
   Článek 7
   Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
   Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskými zeměmi. Členské státy a ESVČ poskytují za tímto účelem veškerou nezbytnou podporu.
   Článek 8
   Bezpečnost utajovaných informací EU
   Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (3).
   Článek 9
   Přístup k informacím a logistická podpora
   1.   Členské státy, Komise, ESVČ a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
   2.   Logistickou podporu v oblasti poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
   Článek 10
   Bezpečnost
   V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:

               a)

               na základě pokynů ESVČ vypracuje konkrétní bezpečnostní plán zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření, řízení bezpečných přesunů personálu do dané zeměpisné oblasti a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a dále pohotovostní plán a evakuační plán mise;

               b)

               zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v zeměpisné oblasti;

               c)

               zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do dané zeměpisné oblasti náležitým bezpečnostním školením na základě stupně rizika vyhodnoceného pro uvedenou oblast;

               d)

               zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy o pokroku a zprávy o provádění mandátu.

         Článek 11
   Podávání zpráv
   1.   Zvláštní zástupce EU pravidelně podává zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Zvláštní zástupce EU může podávat zprávy Radě pro zahraniční věci. V souladu s článkem 36 Smlouvy může být zvláštní zástupce EU zapojen do informování Evropského parlamentu.
   2.   V koordinaci s delegacemi Unie v oblasti podává zvláštní zástupce EU zprávy o tom, jakým způsobem lze nejlépe provádět iniciativy Unie, jako je příspěvek Unie k reformám, a zahrnout politické aspekty příslušných rozvojových projektů Unie.
   Článek 12
   Koordinace s dalšími aktéry Unie
   1.   V rámci strategie přispívá zvláštní zástupce EU k jednotě, provázanosti a účinnosti politických a diplomatických opatření Unie a pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a opatření členských států byly uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie.
   2.   Činnosti zvláštního zástupce EU musí být koordinovány s činnostmi delegací Unie a Komise a s činnostmi dalších zvláštních zástupců EU působících v regionu. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie v regionu.
   3.   Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Zvláštní zástupce EU v úzké spolupráci s příslušnými delegacemi Unie poskytuje vedení v otázkách místní politické situace vedoucím mise EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali a veliteli mise EUTM Mali. Zvláštní zástupce EU, velitel mise EUTM Mali a civilní velitel operace EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali se podle potřeby navzájem konzultují.
   Článek 13
   Přezkum
   Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v regionu podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží Radě, vysokému představiteli a Komisi do konce srpna roku 2015 souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
   Článek 14
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. března 2015.

      V Bruselu dne 16. března 2015.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Rozhodnutí Rady 2013/133/SZBP ze dne 18. března 2013 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (Úř. věst. L 75, 19.3.2013, s. 29).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2014/130/SZBP ze dne 10. března 2014 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (Úř. věst. L 71, 12.3.2014, s. 14).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 27. června 1977 o zřízení Poradního výboru pro vzdělávání v ošetřovatelství

text:
Důležité právní upozornění

|

31977D0454

Úřední věstník L 176 , 15/07/1977 S. 0011 - 0012 Finské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 1 S. 0207  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 06 Svazek 1 S. 0261  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 1 S. 0207  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 06 Svazek 2 S. 0012  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 06 Svazek 2 S. 0012

		Rozhodnutí Radyze dne 27. června 1977o zřízení Poradního výboru pro vzdělávání v ošetřovatelství(77/454/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že v usnesení ze dne 6. června 1974 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se Rada vyslovila ve prospěch zřízení poradních výborů;vzhledem k tomu, že je důležité zajistit srovnatelně vysokou úroveň vzdělání v souvislosti se vzájemným uznáváním diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotních sester odpovědných za všeobecnou péči, jakož i v souvislosti s poskytováním ošetřovatelské péče jakýmikoli jinými pracovníky;vzhledem k tomu, že je žádoucí pro dosažení tohoto cíle zřídit poradní výbor, který by radil Komisi,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Při Komisi se zřizuje Poradní výbor pro vzdělávání v ošetřovatelství (dále jen "výbor").Článek 21. Úkolem výboru je přispívat k zajištění srovnatelně vysoké úrovně vzdělávání v rámci Společenství pro různé kategorie ošetřovatelských pracovníků.2. Tento úkol plní především těmito prostředky:- výměnou úplných informací o metodách vzdělávání, jakož i o obsahu, úrovni a systému teoretického i praktického vzdělávání poskytovaného v členských státech,- výměnou názorů a konzultacemi za účelem dosažení společné koncepce, pokud jde o úroveň, které má být dosaženo při vzdělávání ošetřovatelských pracovníků, a případně o systém a obsah tohoto vzdělávání,- přihlédnutím k přizpůsobování tohoto vzdělávání pokroku v ošetřovatelské praxi, lékařských a sociálních vědách a ve vyučovacích metodách.3. Výbor podává Komisi a členským státům svá stanoviska a doporučení včetně, považuje-li to za vhodné, návrhů na změny ustanovení o vzdělávání ve směrnicích týkajících se ošetřovatelské péče, zejména směrnicích 77/452/EHS [1] a 77/453/EHS [2].4. Výbor rovněž radí Komisi ve všech dalších otázkách, které mu případně předloží ve věci vzdělávání ošetřovatelských pracovníků.Článek 31. Výbor se skládá ze tří odborníků z každého členského státu, a to- z jednoho odborníka z ošetřovatelské praxe,- z jednoho odborníka ze zařízení zajišťujících vzdělávání v ošetřovatelství a- z jednoho odborníka z příslušných orgánů členského státu.2. Každý člen má náhradníka. Tento náhradník je oprávněný účastnit se schůzí výboru.3. Členy a náhradníky uvedené v odstavcích 1 a 2 určují členské státy. Členové uvedení v odst. 1 první a druhé odrážce a jejich náhradníci jsou určováni na návrh ošetřovatelů z praxe a zařízení zajišťujících vzdělávání v ošetřovatelství. Takto určené členy a náhradníky jmenuje Rada.Článek 41. Funkční období člena výboru je tříleté. Po uplynutí tohoto období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud není rozhodnuto o jejich nahrazení nebo o obnovení jejich funkčního období.2. Funkční období člena může skončit před uplynutím tříletého období jeho odstoupením, úmrtím nebo nahrazením jiným členem postupem podle článku 3. Nový člen je jmenován na dobu zbývající do konce původního funkčního období.Článek 5Výbor zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy. Přijme svůj jednací řád. Program jednání na schůzích stanoví předseda výboru společně s Komisí.Článek 6Výbor může vytvářet pracovní skupiny a zvát a přijímat pozorovatele nebo odborníky, kteří mu budou nápomocni, pokud jde o všechna zvláštní hlediska jeho práce.Článek 7Sekretariát výboru zajišťuje Komise.V Lucemburku dne 27. června 1977.Za RadupředsedaJ. Silkin[1] Úř. věst. L 176, 15.7.1977, s. 1.[2] Úř. věst. L 176, 15.7.1977, s. 8.--------------------------------------------------


title: 2006/703/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 16. října 2006 o jmenování dánských členů Evropského hospodářského a sociálního výboru

text:
               21.10.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 291/33

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 16. října 2006
   o jmenování dánských členů Evropského hospodářského a sociálního výboru
   (2006/703/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
   s ohledem na stanovisko Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Mandát současných členů Evropského hospodářského a sociálního výboru končí dnem 20. září 2006 (1). Je proto třeba jmenovat členy uvedeného výboru na nové čtyřleté období počínaje dnem 21. září 2006.

               (2)

               Dne 11. července 2006 Rada přijala seznamy předložené českou, německou, estonskou, španělskou, francouzskou, lotyšskou, litevskou, lucemburskou, maďarskou, maltskou, rakouskou, slovinskou a slovenskou vládou, jakož i seznam dvaceti dvou kandidátů předložený italskou vládou (2).

               (3)

               Dne 15. září 2006 Rada přijala seznamy předložené belgickou, řeckou, irskou, kyperskou, nizozemskou, polskou, portugalskou, finskou, švédskou a britskou vládou, jakož i seznam dvou kandidátů předložený italskou vládou (3).

               (4)

               Dne 2. října 2006 předložila dánská vláda seznam s počtem kandidátů, který odpovídá počtu míst stanovenému pro tuto zemi ve Smlouvách,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Osoby uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou jmenovány členy Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2006 do 20. září 2010.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 21. září 2006.

      V Bruselu dne 16. října 2006.

            Za Radu

            předseda

         E. TUOMIOJA

      (1)  Úř. věst. L 253, 21.9.2002, s. 9.

      (2)  Úř. věst. L 207, 28.7.2006, s. 30.

      (3)  Úř. věst. L 269, 28.9.2006, s. 13.

      PŘÍLOHA
      Dánsko

                  Dorthe ANDERSEN
                  Chefkonsulent, DA

                  Henrik FALLESEN
                  Leder af DI’s Bruxelles kontor

                  Benedicte FEDERSPIEL
                  Chefkonsulent, Forbrugerrådet

                  Peder Munch HANSEN
                  International konsulent, LO

                  Randi IVERSEN
                  Forkvinde, Kvinderådet

                  Søren KARGAARD
                  International konsulent, FTF

                  Marie-Louise KNUPPERT
                  LO sekretær

                  Poul LÜNEBORG
                  Konsulent, DSI

                  Leif Erland NIELSEN
                  Seniorkonsulent, Landbrugsrådet


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 862/2010/EU ze dne 22. září 2010 o účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy  Text s významem pro EHP

text:
               30.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 256/1

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 862/2010/EU
   ze dne 22. září 2010
   o účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s řádným legislativním postupem (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (3) (dále jen „sedmý rámcový program“) umožňuje účast Společenství na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů, ve smyslu článku 169 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).

               (2)

               Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (4), podporuje přístup přesahující hranice jednotlivých výzkumných témat, která se týkají jednoho či více témat sedmého rámcového programu, a v této souvislosti určil iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES v oblasti společného výzkumu Baltského moře jako jednu z oblastí, které jsou vhodné pro účast Společenství v národních výzkumných programech prováděných společně.

               (3)

               Ekosystém Baltského moře, které je polozavřeným evropským vnitrozemským mořem, je jednou z největších světových poloslaných vodních ploch a byl vážně postižen mnohými nepříznivými vlivy, které jsou buď přírodního původu, nebo jsou vyvolané lidskou činností, jako je znečištění způsobené odloženými chemickými zbraněmi, např. bojovými plyny pocházejícími z druhé světové války, a sloučeninami těžkých kovů, organickými látkami, radioaktivním materiálem, topnými oleji a ropnými skvrnami. Rozvoj zemědělství v povodí Baltského moře měl rovněž za následek nadměrný přísun hnojiv a organických látek vedoucích ke zvýšené eutrofizaci a zavlečení neendemických cizích organismů do životního prostředí. Neudržitelné využívání rybích populací a změna klimatu způsobují úbytek původní biologické rozmanitosti. Tyto faktory, jakož i neustálá lidská činnost, včetně projektů souvisejících s infrastrukturou prováděných přímo na pobřeží nebo v jeho těsné blízkosti a v povodí Baltského moře, a ekologicky neudržitelná turistika poškozují přírodní prostředí. To vše značně snižuje schopnost Baltského moře udržitelným způsobem poskytovat zboží a služby, na nichž lidé přímo a nepřímo závisí z hlediska sociálních, kulturních a ekonomických zájmů.

               (4)

               Evropská rada na zasedání dne 14. prosince 2007 zdůraznila své obavy ohledně stavu životního prostředí v Baltském moři, na což reaguje sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. června 2009 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře. Rada navíc vyzvala Komisi, aby předložila návrh na iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES pro region Baltského moře.

               (5)

               Věda by měla přispět k plnění těchto úkolů a k vyřešení naléhavých environmentálních problémů Baltského moře. Závažnost současné situace si však vyžaduje kvalitativní a kvantitativní posílení současného výzkumu v pobaltském regionu rozvojem a prováděním plně integrovaného přístupu umožňujícího zjednodušit příslušné výzkumné programy všech států ležících na pobřeží Baltského moře a zaměřit je na koordinované, účinné a efektivní řešení složitých a naléhavých problémů.

               (6)

               Řada výzkumných a rozvojových programů nebo činností prováděných jednotlivými členskými státy na vnitrostátní úrovni za účelem podpory výzkumu a vývoje v regionu Baltského moře není v současné době dostatečně koordinována na úrovni Unie, aby se dosáhlo kritického množství vyžadovaného ve strategických oblastech výzkumu a vývoje.

               (7)

               Stávající výzkumné struktury specifické pro jednotlivá odvětví, které se vyvíjely během dlouhé historie vnitrostátních politik, jsou navíc hluboce zakořeněné ve vnitrostátních systémech řízení a brání rozvoji a financování víceoborového, mezioborového a interdisciplinárního environmentálního výzkumu nezbytného k řešení úkolů v regionu Baltského moře.

               (8)

               Ačkoli existuje dlouhá tradice spolupráce ve výzkumu Baltského moře jak se zeměmi, které spadají do regionu Baltského moře, tak i se zeměmi mimo něj, nebyly na úsilí o spolupráci z důvodu rozdílné hospodářské a rozvojové situace těchto zemí, jakož i z důvodu velmi odlišných vnitrostátních plánů výzkumu, výzkumných témat a priorit dosud vyčleněny přiměřené finanční zdroje umožňující optimální využití výzkumného potenciálu.

               (9)

               Komise ve svém pracovním programu na období 2007–2008 ze dne 11. června 2007 pro provádění zvláštního programu „Spolupráce“ poskytla v oblasti environmentálního výzkumu Baltského moře finanční podporu programům BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS za účelem posílení spolupráce mezi agenturami pro financování environmentálního výzkumu v pobaltském regionu a usnadnění přechodu na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře, který se má provádět na základě článku 169 Smlouvy.

               (10)

               Programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS v podstatě fungovaly dobře, a je tedy důležité zajistit kontinuitu výzkumného úsilí s cílem vyřešit naléhavé environmentální úkoly.

               (11)

               V souladu s koncepcí sedmého rámcového programu, a jak vyplývá z konzultací se zúčastněnými subjekty uskutečněných během programu BONUS ERA-NET, je v pobaltském regionu zapotřebí politicky podporovaných výzkumných programů.

               (12)

               Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko (dále jen „zúčastněné státy“) se dohodly, že budou společně provádět společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“). Program BONUS má za cíl podporovat vědecký rozvoj a inovace poskytováním nezbytného právního a organizačního rámce pro nadnárodní spolupráci mezi pobaltskými státy v environmentálním výzkumu v regionu Baltského moře.

               (13)

               Ačkoli program BONUS je ve velké míře zaměřen na environmentální výzkum, zasahuje do řady souvisejících výzkumných programů Unie pro okruh lidských činností, které mají zvýšené dopady na ekosystém, jako jsou rybolov, akvakultura, zemědělství, infrastruktura (včetně v oblasti energetiky), doprava, odborná příprava a mobilita výzkumných pracovníků, a také do řady socio-ekonomických otázek. Program BONUS má značný význam pro řadu politik a směrnic Unie, včetně strategie Unie pro region Baltského moře, společné rybářské politiky, společné zemědělské politiky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (6), a mezinárodních závazků Unie, jako je akční plán pro Baltské moře HELCOM. V důsledku toho přinese program BONUS prospěch mnohým dalším oblastem politiky Unie.

               (14)

               Zúčastněné státy se v zájmu posílení dopadu programu BONUS dohodly, že se ho zúčastní Unie.

               (15)

               Program BONUS by měl zahrnovat strategickou fázi, po níž bude následovat fáze provádění, aby se poskytla příležitost uskutečnit rozsáhlé konzultace se zúčastněnými subjekty o strategickém plánu výzkumu schopném zvládnout také vznikající výzkumné potřeby. Během strategické fáze programu BONUS by se měly vyvíjet snahy o zapojení dalších, odvětvově zaměřených agentur pro financování s cílem dále posílit integraci výzkumu, který řeší meziodvětvové potřeby konečných uživatelů, a zajistit účinné využití a převzetí výsledků pro opatření k řízení politik a zdrojů napříč celou řadou ekonomických odvětví.

               (16)

               Komise by na konci této strategické fáze měla ověřit existenci strategického plánu výzkumu, platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a podmínek provádění, které umožní, aby iniciativa vstoupila do fáze provádění. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu. Přechod do fáze provádění by měl být hladký a měl by proběhnout neprodleně.

               (17)

               Zúčastněné státy se dohodly, že na program BONUS přispějí částkou 50 milionů EUR. Měly by se umožnit i jiné než peněžní příspěvky ve formě přístupu k infrastruktuře a jejího využívání (dále jen „věcný příspěvek ve formě infrastruktury“) za předpokladu, že netvoří podstatnou část celého příspěvku. Měly by podléhat posouzení jejich materiální a užitné hodnoty z hlediska uskutečňování projektů programu BONUS.

               (18)

               Účast Unie na programu BONUS by neměla překročit 50 milionů EUR pro celou dobu jeho trvání a v rámci tohoto limitu by měla odpovídat příspěvkům zúčastněných států, aby se zvýšil jejich zájem o společné provádění programu BONUS. Většina finančního příspěvku Unie by měla být přidělena pro fázi provádění. Pro každou fázi by se měl stanovit strop. Strop pro fázi provádění by se měl zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze.

               (19)

               Společné provádění programu BONUS vyžaduje specializovanou prováděcí strukturu stanovenou v rozhodnutí 2006/971/ES. Pro uskutečňování programu BONUS se zúčastněné státy na takové specializované prováděcí struktuře dohodly a vytvořily síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“). BONUS EHZS by mělo být příjemcem finančního příspěvku Unie. Zúčastněným státům se připomíná význam zásady skutečného společného fondu, přičemž každý zúčastněný stát v souladu se společnými pravidly a postupy financování programu BONUS rozhodne, zda bude spravovat svůj vlastní příspěvek nebo zda bude jeho příspěvek spravován prostřednictvím BONUS EHZS. BONUS EHZS by mělo také zajistit, aby provádění programu BONUS bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

               (20)

               Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky příslušných vnitrostátních orgánů zúčastněných států a zaplacením jejich finančních příspěvků.

               (21)

               V zájmu usnadnění a zjednodušení řízení příspěvku Unie pro strategickou fázi by jeho vyplacení mělo být podmíněno uzavřením dohody o grantech mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by se měla řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (7).

               (22)

               Vyplacení příspěvku Unie pro prováděcí fázi by mělo být podmíněno uzavřením dohody o provádění mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by obsahovala podrobná ujednání o využití finančního příspěvku Unie. Tato část finančního příspěvku Unie by měla být spravována v rámci nepřímého centralizovaného řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a článku 56 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), a článku 35, čl. 38 odst. 2 a článku 41 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9).

               (23)

               Všechny úroky získané z příspěvků zaplacených pro BONUS EHZS by se měly považovat za příjem tohoto sdružení a měly by být přiděleny pro provádění programu BONUS.

               (24)

               V zájmu ochrany svých finančních zájmů by Unie měla mít právo snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek v případě nepřiměřeného, částečného nebo opožděného provádění programu BONUS, nebo pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu BONUS neposkytnou, nebo je poskytnou částečně nebo opožděně, za podmínek stanovených v dohodách, které mají být uzavřeny mezi Unií a BONUS EHZS.

               (25)

               V zájmu účinného provádění programu BONUS během fáze provádění by finanční podpora měla být poskytnuta účastníkům projektů programu BONUS, za jejichž výběr na ústřední úrovni na základě výzev k předkládání návrhů odpovídá BONUS EHZS. Poskytování a vyplácení této finanční podpory účastníkům programu BONUS by mělo probíhat transparentním a nebyrokratickým způsobem podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.

               (26)

               Společné výzkumné středisko je sice útvarem Komise, avšak jeho ústavy mají výzkumné kapacity, které mají význam pro program BONUS, a mohly by přispívat k jeho provádění. Je proto vhodné vymezit úlohu Společného výzkumného střediska z hlediska jeho způsobilosti pro financování.

               (27)

               V zájmu zajištění rovného zacházení by hodnocení návrhů mělo dodržovat stejné zásady, které se používají pro návrhy předkládané v rámci sedmého rámcového programu. Hodnocení návrhů by proto mělo být prováděno na ústřední úrovni pod odpovědností BONUS EHZS nezávislými odborníky s dobrou znalostí místních podmínek na základě transparentních a společných kritérií a finanční prostředky by měly být přidělovány v souladu s pořadníkem schváleným na ústřední úrovni. Řazení a pořadí priorit by mělo schválit BONUS EHZS, přičemž by se mělo přesně řídit výsledky nezávislého hodnocení, které by mělo být závazné.

               (28)

               K programu BONUS se může připojit kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu.

               (29)

               V souladu s cíli sedmého rámcového programu by měla být umožněna účast na programu BONUS jakékoli jiné země, zejména země ležící na pobřeží Baltského moře nebo v jeho povodí, za předpokladu, že tuto účast upravuje příslušná mezinárodní dohoda a že s ní souhlasí Komise i zúčastněné státy. V souladu se sedmým rámcovým programem by Unie měla mít právo sjednat v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí podmínky pro svůj finanční příspěvek na program BONUS s ohledem na účast jiných zemí.

               (30)

               Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (12).

               (31)

               Výzkumné činnosti prováděné v rámci programu BONUS by podle obecných zásad sedmého rámcového programu měly být v souladu s etickými zásadami a řídit se zásadami zohledňování rovnosti žen a mužů, rovnosti pohlaví a udržitelného rozvoje.

               (32)

               Na základě průběžného hodnocení prováděného Komisí za účasti nezávislých odborníků s dobrou znalostí místních podmínek by Komise měla posoudit kvalitu a účinnost provádění programu BONUS a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů a provést závěrečné hodnocení.

               (33)

               Účastníci programu BONUS by měli sdělovat a v široké míře šířit výsledky své práce, zejména tak, aby je mohly využít jiné podobné regionální projekty v oblasti mořského výzkumu, a zpřístupňovat je veřejnosti.

               (34)

               Úspěšná realizace projektů prováděných v rámci programů BONUS ERA-NET a BONUS ERA-NET PLUS odhalila katastrofální stav Baltského moře. Je proto nutné i nadále provádět v souvislosti se stavem prostředí Baltského moře další výzkum,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Finanční příspěvek Unie
   1.   Finanční příspěvek Unie na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“), prováděný společně Dánskem, Německem, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Polskem, Finskem a Švédskem (dále jen „zúčastněné státy“), se poskytuje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
   2.   Unie poskytne finanční příspěvek nepřesahující 50 milionů EUR pro celou dobu trvání programu BONUS v souladu s nařízením (ES) č. 1906/2006 během strategické fáze a v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení během fáze provádění. V rámci tohoto stropu finanční příspěvek Unie odpovídá příspěvku zúčastněných států.
   3.   Finanční příspěvek Unie se hradí společně z rozpočtových prostředků vyčleněných na veškerá příslušná témata zvláštního programu „Spolupráce“.
   Článek 2
   Provádění programu BONUS
   1.   Program BONUS provádí síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“).
   2.   Program BONUS se v souladu s přílohou I provádí ve dvou fázích, tedy ve strategické fázi, po níž následuje fáze provádění.
   3.   Strategická fáze programu BONUS potrvá nejdéle 18 měsíců. Jejím účelem je připravit fázi provádění. Během strategické fáze plní BONUS EHZS tyto úkoly:

               a)

               příprava strategického plánu výzkumu stanovením části věnované vědeckému obsahu programu BONUS se zaměřením na výzvy k předkládání návrhů v souladu s cíli sedmého rámcového programu;

               b)

               vytvoření platforem pro konzultace se zúčastněnými subjekty s cílem zvýšit a institucionalizovat zapojení zúčastněných subjektů ze všech příslušných odvětví;

               c)

               příprava podmínek provádění, včetně právních a finančních pravidel a postupů, ustanovení upravujících práva duševního vlastnictví vyplývající z činností programu BONUS, lidských zdrojů a komunikačních aspektů.

         4.   Fáze provádění potrvá nejméně pět let. Během fáze provádění se zveřejní výzvy k předkládání návrhů za účelem financování projektů, které se zaměřují na cíle programu BONUS. Tyto výzvy k předkládání návrhů se zaměří na nadnárodní projekty s více partnery, které podporují přiměřenou účast malých a středních podniků a zahrnují činnosti v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, odborného vzdělávání a šíření výsledků. Projekty se vybírají v souladu se zásadami rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého hodnocení, spolufinancování, neziskovosti, zákazu retroaktivity a zákazu kumulace finanční podpory s jinými zdroji Unie. Poskytování a vyplácení finanční podpory účastníkům programu BONUS probíhá podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
   Článek 3
   Podmínky pro poskytování finančního příspěvku Unie
   1.   Finanční příspěvek Unie pro strategickou fázi nepřesáhne částku 1,25 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Závazek Unie poskytnout příspěvek pro strategickou fázi je podmíněn stejným závazkem zúčastněných států.
   2.   Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění nepřesáhne částku 48,75 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Tento strop lze zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze. Během fáze provádění může být až 25 % příspěvku od zúčastněných států poskytnuto cestou věcného příspěvku ve formě infrastruktury.
   3.   Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění závisí na:

               a)

               stanovení strategického plánu výzkumu, vytvoření platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a stanovení podmínek provádění podle čl. 2 odst. 3 ze strany zúčastněných států, jakož i na pokroku dosaženém při plnění cílů a na konečných výsledcích uvedených v příloze I oddílu 2. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu;

               b)

               prokázání schopnosti BONUS EHZS realizovat program BONUS, včetně přijetí, přidělení a monitorování finančního příspěvku Unie v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a článkem 35, čl. 38 odst. 2 a článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;

               c)

               udržování a uplatňování vhodného a účinného modelu řízení pro program BONUS v souladu s přílohou II;

               d)

               efektivním provádění činností týkajících se fáze provádění programu BONUS a stanovených v příloze I ze strany BONUS EHZS, což zahrnuje zveřejňování výzev k předkládání návrhů na udělování grantů;

               e)

               závazku každého zúčastněného státu podílet se na financování programu BONUS a skutečném uhrazení finančního příspěvku, především na financování účastníků projektů BONUS vybraných na základě výzev k předkládání návrhů;

               f)

               souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory, především s pravidly stanovenými v rámci Unie pro státní podporu pro výzkum, vývoj a inovace (13);

               g)

               zajištění vysoké úrovně vědecké excelence, dodržování etických zásad v souladu s obecnými zásadami sedmého rámcového programu a dodržování zásad rovnosti žen a mužů a rovnosti pohlaví a zásady udržitelného rozvoje.

         Článek 4
   Účast Společného výzkumného střediska
   1.   Společné výzkumné středisko je způsobilé pro financování ze strany programu BONUS za stejných podmínek, jako jsou podmínky pro způsobilé subjekty zúčastněných států.
   2.   Vlastní zdroje Společného výzkumného střediska, na něž se nevztahuje financování z programu BONUS, se nepovažují za součást finančního příspěvku Unie ve smyslu článku 1.
   Článek 5
   Dohody mezi Unií a BONUS EHZS
   1.   Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během strategické fáze se stanoví v dohodě o grantu uzavřené mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS v souladu s pravidly stanovenými v tomto rozhodnutí a v nařízení (ES) č. 1906/2006.
   2.   Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během fáze provádění se stanoví v dohodě o provádění a ročních finančních dohodách uzavřených mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS.
   Dohoda o provádění musí obsahovat zejména tato ustanovení:

               a)

               vymezení svěřených úkolů;

               b)

               ustanovení na ochranu finančních prostředků Unie;

               c)

               podmínky a podrobná opatření pro plnění úkolů, včetně pravidel financování a horních limitů financování použitelných u projektů programu BONUS a příslušná ustanovení pro vymezení odpovědnosti a provádění kontrol;

               d)

               pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;

               e)

               podmínky pro ukončení plnění úkolů;

               f)

               podrobná pravidla pro kontroly prováděné Komisí;

               g)

               podmínky pro použití odděleného bankovního účtu a nakládání se získanými úroky;

               h)

               ustanovení zajišťující viditelnost opatření Unie ve vztahu k ostatním činnostem BONUS EHZS;

               i)

               závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení;

               j)

               ustanovení upravující práva duševního vlastnictví vyplývající z provádění programu BONUS podle článku 2;

               k)

               kritéria pro průběžná a závěrečná hodnocení, včetně kritérií uvedených v článku 13.

         3.   Komise uskuteční hodnocení BONUS EHZS předem (ex ante), aby získala důkaz o existenci a řádném fungování postupů a systémů uvedených v článku 56 finančního nařízení.
   Článek 6
   Úrok získaný z příspěvků
   Úrok získaný z finančních příspěvků přidělených programu BONUS se považuje za příjem BONUS EHZS a přidělí se programu BONUS.
   Článek 7
   Snížení, neposkytnutí nebo ukončení finančního příspěvku Unie
   Pokud není program BONUS prováděn, nebo je-li prováděn nepřiměřeně, částečně či opožděně, může Unie snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k pokroku v provádění programu BONUS.
   Nepřispívají-li zúčastněné státy na financování programu BONUS, nebo přispívají-li pouze částečně či opožděně, může Unie snížit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k výši veřejných finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy za podmínek stanovených v dohodě o grantu uvedené v čl. 5 odst. 1.
   Článek 8
   Ochrana finančních zájmů Unie zúčastněnými státy
   Při provádění programu BONUS přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie. Zúčastněné státy zejména přijmou nezbytná opatření, jež zajistí úplné zpětné získání veškerých částek, které náleží Unii, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
   Článek 9
   Kontrola prováděná Komisí a Účetním dvorem
   Komise a Účetní dvůr Evropské unie mohou provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění řádné správy finančních prostředků Unie a k ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo nesrovnalostmi. Za tím účelem zúčastněné státy a BONUS EHZS poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady.
   Článek 10
   Vzájemné informování
   Komise sděluje veškeré významné údaje Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Zúčastněné státy se vyzývají, aby poskytly Komisi prostřednictvím BONUS EHZS veškeré další informace, které si Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr vyžádají ohledně finančního řízení BONUS EHZS, a to v souladu s celkovými požadavky na podávání zpráv stanovenými v článku 13.
   Článek 11
   Účast dalších členských států a přidružených zemí
   K programu BONUS se může připojit jakýkoli členský stát a jakákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu v souladu s kritérii stanovenými v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f). Pro účely tohoto rozhodnutí se členské státy a přidružené země, které se připojily k programu BONUS, považují za zúčastněné státy.
   Článek 12
   Účast dalších zemí
   Zúčastněné státy a Komise mohou schválit účast jakékoli další země s výhradou kritérií stanovených v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f) za předpokladu, že je tato účast upravena v příslušné mezinárodní dohodě.
   Zúčastněné státy a Komise stanoví podmínky, za kterých jsou právnické osoby usazené nebo se sídlem v této zemi způsobilé pro financování v rámci programu BONUS.
   Článek 13
   Podávání výročních zpráv a hodnocení
   Komise zahrne zprávu o činnostech programu BONUS do výroční zprávy o sedmém rámcovém programu, která se předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie.
   Komise provede nejpozději do 31. prosince 2014 průběžné hodnocení programu BONUS. Toto hodnocení se týká pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v článku 2 a příloze I a musí obsahovat doporučení programu BONUS ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího zlepšení integrace a zvýšení kvality a účinnosti provádění, včetně vědecké integrace, integrace řízení a financování, a dále posouzení toho, zda je výše finančních příspěvků zúčastněných států přiměřená vzhledem k možným potřebám vědeckých obcí v jednotlivých státech. Komise oznámí závěry průběžného hodnocení společně s vlastními připomínkami Evropskému parlamentu a Radě.
   Po skončení účasti Unie na programu BONUS, ale nejpozději do 31. prosince 2017, provede Komise závěrečné hodnocení programu BONUS. Výsledky tohoto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě.
   Článek 14
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 15
   Určení
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      Ve Štrasburku dne 22. září 2010.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předseda

         O. CHASTEL

      (1)  Stanovisko ze dne 29. dubna 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. června 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2010.

      (3)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86.

      (5)  Úř. věst L 327, 22.12.2000, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

      (7)  Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (11)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (12)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (13)  Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1.

      PŘÍLOHA I

         CÍLE A PROVÁDĚNÍ PROGRAMU BONUS

      1.   Cíle programu BONUS

      V zájmu podpory zpracování a uplatňování nařízení, politik a postupů řízení „vhodných pro tento účel“ posílí program BONUS výzkumné kapacity regionu Baltského moře s cílem účinně reagovat na hlavní environmentální a klíčové společenské úkoly, před kterými region stojí a bude stát v příštích letech, a zlepšit účinnost a efektivnost plánování roztříštěného environmentálního výzkumu v regionu Baltského moře a přístupu spojením výzkumných činností v systému Baltského moře do trvalého, kooperativního, interdisciplinárně dobře propojeného a zaměřeného nadnárodního programu.
      Program BONUS přispěje také k vytvoření a strukturování ERA v oblasti Baltského moře.
      V zájmu dosažení těchto cílů je nutné zvýšit účinnost a efektivnost plánování roztříštěného environmentálního výzkumu v regionu Baltského moře začleněním výzkumných činností do trvalého, kooperativního, interdisciplinárně dobře propojeného a zaměřeného nadnárodního programu na podporu udržitelného rozvoje tohoto regionu. Iniciativa BONUS za tímto účelem:

                  a)

                  vytvoří politicky prosazovaný strategický plán výzkumu;

                  b)

                  zlepší koordinaci a integraci udržitelného mezinárodního a meziodvětvového veřejného výzkumného programu;

                  c)

                  zvýší výzkumné kapacity nových pobaltských členských států Unie;

                  d)

                  vytvoří vhodné platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty, včetně zastoupení ze všech příslušných odvětví;

                  e)

                  zmobilizuje další finanční zdroje v důsledku zvýšené spolupráce v meziodvětvovém výzkumu systému Baltského moře;

                  f)

                  vytvoří vhodné podmínky provádění umožňující efektivní plnění programu BONUS prostřednictvím právnické osoby pro společné řízení a struktury řízení;

                  g)

                  zveřejní společné výzvy k předkládání návrhů, které přesahují hranice jednotlivých témat, jsou strategicky zaměřené a je do nich zapojeno více partnerů.

            2.   Strategická fáze

      2.1   Cíl

      Strategická fáze připraví fázi provádění. Jejím úkolem je strategický rozvoj programu BONUS s cílem zajistit, aby bylo možné dosáhnout optimální integrace výzkumu systému Baltského moře. Usiluje o větší zapojení zúčastněných subjektů a skupin uživatelů, aby se zajistil soulad mezi výzkumem a politikou a řízením, aby stanovení priorit výzkumných témat vycházelo z politických potřeb a aby se vyvíjelo aktivní úsilí o plné zapojení vědeckých pracovníků a jejich příslušných výzkumných ústavů, jakož i širších společenství zúčastněných subjektů.
      2.2   Výsledky

      BONUS EHZS zašle Komisi výsledky dosažené při plnění úkolů uvedených v následujících bodech nejpozději do 15 měsíců ode dne zahájení strategické fáze.
      Na žádost BONUS EHZS poskytne Komise poradenství a pomoc při vypracování těchto úkolů. Na žádost Komise předloží BONUS EHZS zprávu o pokroku.
      2.2.1   Strategický plán výzkumu

      Strategický plán výzkumu se vypracuje a dohodne v rámci konzultací mezi zúčastněnými státy, širokým okruhem zúčastněných subjektů a Komisí. Představuje základ pro politicky prosazovaný program. Výzkum se kromě mořského ekosystému zaměří také na povodí, což umožní řešit klíčové otázky ovlivňující jakost a produktivitu ekosystémů v regionu Baltského moře.
      Zahrne popis výchozího stavu a aktuální situace výzkumu systému Baltského moře, poskytne jasnou strategickou vizi a plán, jak dosáhnout stanovených cílů, a stanoví orientační témata politicky podporovaných výzev, jejich rozpočty, časový plán zveřejnění a předpokládané trvání projektů. Navíc zahrne opatření umožňující řešení vznikajících potřeb výzkumu a prohloubení integrace výzkumu v celém Pobaltí a společný plán pro sdílené využívání a případné plánování budoucích investic do regionálních kapacit infrastruktury.
      2.2.2   Platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty

      Na základě komplexní analýzy příslušných zúčastněných subjektů programu BONUS na místní, celostátní, regionální a evropské úrovni se vytvoří platformy a mechanismy pro konzultace se zúčastněnými subjekty zaměřené na posílení a institucionalizaci zapojení zúčastněných subjektů ze všech příslušných odvětví v zájmu identifikace závažných nedostatků, určení prioritních výzkumných témat a zlepšení využívání výsledků výzkumu. Zahrnuje to účast vědeckých pracovníků, včetně vědeckých pracovníků z jiných příslušných přírodních věd než mořských a ze společenských a ekonomických vědních oborů, s cílem zajistit nezbytný víceoborový přístup při rozvoji strategického plánu výzkumu, jeho strategické vize a výzkumných priorit.
      Jako stálý orgán na podporu programu BONUS se zřídí fórum pro oborový výzkum (orgán zástupců z ministerstev a jiných subjektů zabývajících se výzkumem a řízením systému Baltského moře) odpovědné za projednání plánování programu, výsledků a nových potřeb výzkumu z hlediska procesu rozhodování. Fórum usnadní a podpoří integraci výzkumu v celém Pobaltí, včetně společného využívání a plánování kapacit infrastruktury, pomůže zdůraznit výzkumné potřeby, podpoří využívání výsledků výzkumu a usnadní integraci jeho financování.
      2.2.3   Podmínky provádění

      Podmínky provádění zahrnují všechny aspekty zajišťující úspěšné plnění strategického plánu výzkumu. V případě potřeby se řídí pravidly sedmého rámcového programu. Kromě jiného zahrnují:

                  a)

                  přijímání opatření (vypracování návrhů dokumentů, vytvoření postupů, najímání a odborná příprava zaměstnanců) vyžadovaných finančním nařízením pro nepřímé centralizované řízení;

                  b)

                  získání formálních závazků zúčastněných států ve výši nejméně 48,75 milionu EUR, z čehož můře být maximálně 25 % jako věcný příspěvek ve formě infrastruktury;

                  c)

                  zajištění reálného a na důkazech založeného odhadu hodnoty věcného příspěvku zúčastněných států ve formě infrastruktury;

                  d)

                  sestavení vyčerpávajícího seznamu všech infrastruktur, včetně kontaktů na jejich vlastníky, provozovatele nebo jiné odpovědné orgány a jejich zveřejnění a aktualizace podle potřeby;

                  e)

                  zajištění, aby v rámci programu BONUS byly dohodnuty a zavedeny společné podmínky provádění dohod o grantu, které má BONUS EHZS uzavřít na ústřední úrovni, včetně společných a dohodnutých pravidel účasti, vzorové dohody o grantu, pokynů pro žadatele, účastníky a nezávislé hodnotitele a podmínek pro audit příjemců podpory, včetně možnosti, aby tyto audity vykonávaly Komise a Účetní dvůr;

                  f)

                  vytvoření vhodné řídící struktury pro řízení programu BONUS ve všech fázích existence projektu;

                  g)

                  zajištění poskytnutí přiměřeného financování na posílení BONUS EHZS, pokud jde o lidské zdroje a víceoborové odborné znalosti, s cílem umožnit podporu strategických aspektů a efektivní plnění programu BONUS;

                  h)

                  rozvíjení finanční struktury pro financování projektů BONUS;

                  i)

                  rozvíjení strategie komunikace a šíření poznatků, která pokud možno zajistí, aby výsledky a údaje byly v souladu s normami Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat.

            Pokud jde o věcné příspěvky ve formě infrastruktury, dojde během strategické fáze k vytvoření zvláštního přístupu a pravidel, podle nichž se zúčastněné státy zaváží, že příjemcům podpory v rámci programu BONUS umožní bezplatný přístup k infrastruktuře a její bezplatné využívání (zejména k výzkumným plavidlům). Náklady na využívání této infrastruktury nejsou způsobilými náklady v rámci projektu. V této souvislosti uzavře BONUS EHZS příslušné dohody se zúčastněnými státy nebo vlastníky infrastruktury, které:

                  a)

                  stanoví metodiku pro hodnocení věcných příspěvků ve formě infrastruktury;

                  b)

                  zajistí, aby BONUS EHZS, Komise a Účetní dvůr mohly provádět audit přístupu k infrastruktuře a jejího využívání a s tím souvisejících nákladů;

                  c)

                  určí, že smluvní strany podají každoročně zprávu o nákladech vzniklých z poskytování přístupu k infrastruktuře pro příjemce podpory v rámci programu BONUS nebo z jejího využívání těmito příjemci.

            2.2.4   Financování strategické fáze ze strany Unie

      Způsobilé náklady, což jsou skutečné náklady vynaložené BONUS EHZS a vykázané v jeho účetnictví, které jsou nutné pro plnění cíle uvedeného v bodě 1, se uhradí až do výše 50 %. Náklady mohou být způsobilé ode dne 1. ledna 2010 a v dohodě o grantu pro strategickou fázi se dále upřesní.
      3.   Fáze provádění

      Jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) a za předpokladu, že výsledky předběžného auditu BONUS EHZS jsou pozitivní, uzavře Komise s BONUS EHZS dohodu o provádění.
      3.1   Cíle

      Během fáze provádění se zveřejní a uplatní společné výzvy k předkládání návrhů určených na financování strategicky zaměřených projektů programu BONUS, které odpovídají cílům tohoto programu. Témata vycházejí ze strategického plánu výzkumu programu BONUS a v co největší míře dodržují stanovený plán a zaměřují se na výzkum, technologický rozvoj a odbornou přípravu nebo šíření informací.
      3.2   Provádění projektů programu BONUS

      Projekty v rámci programu BONUS se provádějí prostřednictvím nadnárodních projektů s účastí více partnerů, které zahrnují nejméně tři nezávislé způsobilé právnické osoby ze třech různých členských států nebo přidružených zemí, z nichž nejméně dvě jsou ze zúčastněných států.
      Právnické osoby z členských států a přidružených zemí mohou obdržet financování v rámci programu BONUS. Každé konsorcium, které předloží návrh na projekt programu BONUS, může zahrnovat účastníky z třetí země, pokud je tento stát schopen reálně zaručit, že disponuje zdroji potřebnými pro plné pokrytí nákladů na svou účast.
      V každé výzvě k předkládání návrhů musí být jasně uvedena vědecká témata. Tato témata určí BONUS EHZS v konzultaci s Komisí. Při určování témat musí vzít v úvahu vznikající potřeby, výsledky a výstupy dříve provedených projektů a rozsáhlé konzultace se zúčastněnými subjekty uskutečněné během strategické fáze a celého programu BONUS.
      BONUS EHZS zveřejní výzvu k předkládání návrhů v co nejširším rozsahu, přičemž využije zvláštní informační prostředky, zejména internetové stránky týkající se sedmého rámcového programu, a osloví všechny příslušné zúčastněné subjekty prostřednictvím specializovaného tisku a brožur. Výzvy k překládání návrhů jsou otevřené nejméně po dobu tří měsíců. Uchazeči předkládají navrhované projekty na ústřední úrovni BONUS EHZS jako odpověď na výzvy a v rámci jednostupňového hodnotícího postupu.
      Navržené projekty se hodnotí a vybírají na ústřední úrovni na základě nezávislého přezkumu podle vymezené způsobilosti a kritérií pro výběr a poskytnutí finanční podpory. Hlavními hodnotícími kritérii jsou vynikající vědecká úroveň, kvalita provádění a očekávaný dopad projektu. Hlavní hodnotící kritéria jsou upřesněna ve výzvách k předkládání návrhů. Dodatečná kritéria lze zavést pod podmínkou, že jsou zveřejněna ve výzvě k předkládání návrhů, nejsou diskriminační a nepřevažují nad hlavními hodnotícími kritérii.
      BONUS EHZS zajistí, aby každý obdržený návrh byl vyhodnocen za pomoci nejméně tří nezávislých odborníků, které jmenuje na základě kritérií stanovených v nařízení (ES) č. 1906/2006. Každý návrh projektu se ohodnotí. Nezávislí odborníci posoudí projekty podle hodnotících kritérií a za každé kritérium jim podle pravidel pro předkládání návrhů a podle souvisejícího hodnocení a postupů pro výběr a poskytnutí finanční podpory sedmého rámcového programu přidělí body v rozmezí od 0 do 5.
      BONUS EHZS sestaví seznam financování přísně v souladu s výsledky nezávislého hodnocení. Pořadník vypracovaný nezávislými odborníky se pro přidělení finančních prostředků v rámci programů BONUS považuje za závazný.
      Správa a řízení grantů přidělených vybraným projektům BONUS se zajišťuje na ústřední úrovni a odpovídá za ni BONUS EHZS.
      3.3   Další činnosti

      Kromě řízení programu BONUS uvedeného v bodech 3.1 a 3.2 se BONUS EHZS zapojí také do těchto činností:

                  a)

                  pravidelná aktualizace strategického plánu výzkumu a určení priorit pro výzkumná témata s přihlédnutím ke vznikajícím potřebám a výsledkům a výstupům dříve provedených projektů a na základě postupů pro rozsáhlou konzultaci se zúčastněnými subjekty podle bodu 2.2.2;

                  b)

                  usnadňování přístupu nadnárodních a víceoborových výzkumných týmů projektů financovaných v rámci programu BONUS ke specifickým výzkumným infrastrukturám a zařízením;

                  c)

                  podpora účinného propojení mezi vědou a politikou k zajištění optimálního využití výsledků výzkumu;

                  d)

                  zabezpečení financování ze strany zúčastněných států, které by zajistilo udržitelnost programu BONUS bez financování ze strany Unie v době po ukončení programu BONUS;

                  e)

                  zvýšená spolupráce mezi regionálními výzkumnými programy v oblasti životního prostředí a příslušnými vědeckými obcemi v ostatních evropských mořských povodích;

                  f)

                  komunikace a šíření informací;

                  g)

                  BONUS EHZS aktivně podporuje sdílení osvědčených postupů s ostatními evropskými mořskými povodími a dobrou návaznost na evropské úrovni s cílem zajistit harmonizaci a racionalizaci.

            3.4   Příspěvky během fáze provádění

      Fázi provádění programu BONUS spolufinancují zúčastněné státy a Unie po dobu nejméně pěti let až do uzavření celého cyklu všech projektů financovaných v rámci programu BONUS za předpokladu, že ke splnění závazků Unie dojde do roku 2013 a že všechny povinnosti související s podáváním zpráv Komisi budou splněny. Finanční příspěvek Unie během fáze provádění odpovídá příspěvkům v hotovosti a věcným příspěvkům ve formě infrastruktury poskytovaným ze strany států zúčastněných na projektech programu BONUS prostřednictvím BONUS EHZS a také běžným nákladům, které BONUS EHZS ve fázi provádění vzniknou. Tyto běžné náklady nesmí překročit částku 5 milionů EUR.
      BONUS EHZS je příjemcem a správcem finančního příspěvku Unie. Zúčastněný stát může rozhodnout, že bude spravovat své vlastní vnitrostátní finanční příspěvky a že svůj příspěvek v hotovosti věnuje výhradně na vnitrostátní výzkum vybraný na ústřední úrovni, nebo že jeho příspěvek v hotovosti má být spravován na ústřední úrovni v rámci BONUS EHZS.
      Za podmínek dohodnutých v ročních finančních dohodách uvedených v čl. 5 odst. 2 se finanční příspěvek Unie vyplatí na základě dokladu o zaplacení příspěvku v hotovosti zúčastněnými státy příjemcům v rámci programu BONUS nebo BONUS EHZS a o poskytnutí věcných příspěvků ve formě infrastruktury projektům programu BONUS.
      Za řádné využívání finančních prostředků v rámci programu BONUS ze strany příjemců podpory odpovídá BONUS EHZS a prokazuje se nezávislým finančním auditem projektů, který provede nebo nechá provést BONUS EHZS.
      3.5   Financování projektů programu BONUS

      S výhradou čl. 3 odst. 3 písm. f) pokryje financování projektů programu BONUS až 100 % způsobilých nákladů vypočítaných podle společných pravidel financování a společné míry financování, které BONUS EHZS stanoví v podmínkách provádění a které Komise dohodne v dohodě o provádění.

      PŘÍLOHA II

         ŘÍZENÍ PROGRAMU BONUS

      BONUS EHZS řídí program BONUS prostřednictvím svého sekretariátu. Pro účely programu BONUS vytvořilo sdružení BONUS EHZS následující struktury:

                  a)

                  řídicí výbor,

                  b)

                  sekretariát,

                  c)

                  poradní výbor,

                  d)

                  fórum pro oborový výzkum a

                  e)

                  fórum koordinátorů projektů.

                  a)

                     Řídicí výbor je nejvyšším orgánem BONUS EHZS s rozhodovacími pravomocemi a radou pro řízení sekretariátu. Řídicí výbor se skládá z vyšších úředníků z institucí pro financování a řízení výzkumu, které jmenují členové BONUS EHZS. Řídí ho předseda, což je funkce obsazovaná na základě roční rotace mezi členy BONUS EHZS. Předchozí, současní a budoucí předsedové tvoří výkonný výbor, který napomáhá sekretariátu v otázkách strategického významu. Řídící výbor s přihlédnutím k návrhům sekretariátu rozhoduje o strategickém zaměření programu BONUS, včetně rozhodnutí o vymezení a aktualizaci tohoto programu, o plánování výzvy k předkládání návrhů, charakteristice rozpočtu, kritériích způsobilosti a výběru, skupině hodnotitelů, schválení pořadníku projektů programu BONUS, které mají být financovány, o sledování pokroku financovaných projektů programu BONUS a o dohledu na přiměřené a řádné fungování sekretariátu, pokud jde o program BONUS.

                  b)

                  V čele sekretariátu je výkonný ředitel, který plní rozhodnutí řídicího výboru a jedná jako hlavní zástupce programu BONUS ve vztahu ke Komisi a různým vnitrostátním agenturám pro financování. Sekretariát odpovídá za celkovou koordinaci a sledování činností v rámci programu BONUS, zveřejňování, hodnocení a výstup výzev k předkládání návrhů a sledování financovaných projektů jak ze smluvního, tak i z vědeckého hlediska, a za podávání zpráv o pokroku řídicímu výboru. Je odpovědný také za plánování a organizaci konzultací se zúčastněnými subjekty a poradním výborem a za jejich následné začlenění a racionalizaci v rámci strategického plánu výzkumu a podporu účinného propojení mezi vědou a politikou.

                  c)

                     Poradní výbor pomáhá řídicímu výboru a sekretariátu. Skládá se z vědeckých pracovníků s vynikající mezinárodní pověstí, zástupců příslušných zúčastněných subjektů, včetně například odvětví cestovního ruchu, energie z obnovitelných zdrojů, rybolovu a akvakultury, poskytovatelů námořní dopravy, biotechnologie a technologie a včetně průmyslových organizací a organizací občanské společnosti se zájmem v těchto odvětvích a dalších integrovaných výzkumných programů v oblasti Baltského moře a jiných evropských regionálních moří. Poskytuje nezávislé poradenství, informace a doporučení týkající se vědeckých otázek a otázek programu BONUS souvisejících s politikou, včetně cílů, priorit a zaměření programu BONUS, způsobů zvýšení výkonnosti programu BONUS a předávání výsledků výzkumu a jejich kvalitu, vytváření kapacit, vytváření sítí a významu této činnosti pro dosažení cílů programu BONUS. Pomáhá také při využívání a šíření výsledků programu BONUS.

                  d)

                     Fórum pro oborový výzkum se skládá ze zástupců ministerstev a jiných subjektů zabývajících se výzkumem a řízením systému Baltského moře. Schází se jednou ročně na konzultačním zasedání, na němž se projednávají výsledky programu BONUS a vznikající potřeby výzkumu z hlediska procesu rozhodování. Slouží jako fórum pro posílení integrace výzkumu v celém pobaltském regionu, včetně odpovídajícího výzkumu financovaného podle jednotlivých odvětví a využívání a plánování společných infrastruktur.

                  e)

                     Fórum koordinátorů projektů se skládá z koordinátorů projektů financovaných v rámci programu BONUS. Napomáhá sekretariátu v otázkách zabývajících se vědeckou koordinací programu BONUS a sjednocením a shrnutím výsledků výzkumu.


title: 2004/549/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2004 o jmenování nového člena Komise Evropských společenství

text:
               16.7.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 244/50

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 12. července 2004
   o jmenování nového člena Komise Evropských společenství
   (2004/549/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 215 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Pan Olli REHN je jmenován členem Komise na období od 12. července 2004 do 31. října 2004.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 12. července 2004.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 12. července 2004.

            Za Radu

         B. BOT

            předseda


title: 2010/529/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/168

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   o uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2008
   (2010/529/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi agentury (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování EU,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (3) o zřízení Evropské agentury pro léčivé přípravky, a zejména na článek 68 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0078/2010),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2008;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropské agentury pro léčivé přípravky, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 27.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2010/537/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o uzavření účtů Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/186

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   o uzavření účtů Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008
   (2010/537/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi nadace (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování EU,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1339/2008 ze dne 16. prosince 2008 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání (3), a zejména na článek 17 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0083/2010),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí řediteli Evropské nadace odborného vzdělávání, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 136.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 82.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 13. března 2000 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o protokolu č. 2 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací

text:
Důležité právní upozornění

|

32000D0239

Úřední věstník L 076 , 25/03/2000 S. 0011 - 0011

		Rozhodnutí Radyze dne 13. března 2000o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o protokolu č. 2 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací(2000/239/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Na základě vzájemnosti byla sjednána dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o protokolu č. 2 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací [1] za účelem zlepšení obchodních ujednání a vyřešení určitých souvisejících problémů.(2) Mají být přijata opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [2].(3) Má být schválena uvedená dohoda,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o protokolu č. 2 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací se schvaluje jménem Společenství.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou v souladu s řídícím postupem uvedeným v čl. 3 odst. 2.Článek 31. Komisi je v horizontálních otázkách týkajících se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty, které nejsou uvedeny v příloze II, nápomocen řídící výbor uvedený v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 3448/93 [3].2. V případě odkazu na tento odstavec se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Období uvedené v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES se stanovuje na jeden měsíc.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 4Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství.Článek 5Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem svého vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 13. března 2000.Za RadupředsedaJ. Pina Moura[1] Úř. věst. L 300, 31.12.1972, s. 189.[2] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[3] Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2491/98 (Úř. věst. L 309, 19.11.1998, s. 28).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2016/827 ze dne 20. května 2016 o obnovení mandátu Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích

text:
               26.5.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 137/22

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/827
   ze dne 20. května 2016
   o obnovení mandátu Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V článku 2 Smlouvy o Evropské unii jsou zakotveny hodnoty, na nichž je Unie založena, a článek 6 přiznává Chartě základních práv stejnou právní sílu, jakou mají Smlouvy, a stanoví, že základní práva tvoří obecné zásady práva Unie.

               (2)

               Evropská komise dne 20. listopadu 1991 rozhodla, že začlení etiku do rozhodovacího procesu politik Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, a zřídila skupinu poradců pro etické dopady biotechnologií (GAEIB).

               (3)

               Dne 16. prosince 1997 se Komise rozhodla nahradit skupinu GAEIB Evropskou skupinou pro etiku ve vědě a nových technologiích (EGE) a rozšířila mandát této skupiny tak, aby zahrnoval všechny oblasti využití vědy a technologie. Mandát skupiny EGE byl následně obnovován, naposledy rozhodnutím Komise 2010/1/EU (1). Nyní je vhodné tento mandát obnovit na dobu pěti let a následně jmenovat nové členy.

               (4)

               Evropská skupina pro etiku ve vědě a nových technologiích má za úkol poskytovat Komisi etické poradenství buď na žádost Komise, nebo z vlastního podnětu a po dohodě s Komisí. Komise může skupinu EGE upozornit na otázky, které Evropský parlament a Rada považují za velmi významné z etického hlediska.

               (5)

               Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy skupiny.

               (6)

               Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).

               (7)

               Rozhodnutí 2010/1/EU by mělo být zrušeno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mandát
   Mandát Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích, dále jen „skupiny EGE“, se obnovuje na dobu pěti let.
   Článek 2
   Poslání
   Posláním skupiny EGE je poskytovat Komisi poradenství v etických otázkách týkajících se vědy a nových technologií a v otázkách širších společenských dopadů pokroku v uvedených oblastech, a to buď na žádost Komise, nebo na žádost svého předsedy se souhlasem útvarů Komise. Skupina proto:

               a)

               identifikuje, vymezuje a přezkoumává etické otázky v souvislosti s vývojem v oblasti vědy a technologie;

               b)

               poskytuje poradenství ve formě analýz a doporučení, které se zaměřují na podporu etického vytváření politik EU s náležitým ohledem na Listinu základních práv Evropské unie.

         Článek 3
   Konzultace
   Komise může se skupinou konzultovat jakékoli záležitosti spadající do oblasti působnosti uvedené v článku 2. V této souvislosti může Komise upozornit skupinu EGE na otázky, které Evropský parlament a Rada považují za velmi významné z etického hlediska.
   Článek 4
   Členství – jmenování
   1.   Skupina EGE má nejvýše 15 členů. Členové mají pravomoci v oblasti působnosti uvedené v článku 2.
   2.   Členové jsou jmenováni za svou osobu. Poskytují Komisi poradenství ve veřejném zájmu a nezávisle na jakémkoli vnějším vlivu. Členové včas informují Komisi o jakémkoli střetu zájmů, jenž by mohl ohrozit jejich nezávislost.
   3.   Členové jsou jmenováni předsedou Komise na základě návrhu člena Komise odpovědného za výzkum, vědu a inovace poté, co byla předložena jejich kandidatura v reakci na výzvu k vyjádření zájmu o členství ve skupině EGE a byl proveden výběr pod dohledem identifikačního výboru, a to na základě kritérií stanovených v odstavcích 4 a 6 tohoto článku.
   4.   Identifikační výbor ve svém návrhu složení skupiny EGE usiluje o to, aby v nejvyšší možné míře zajistil vysokou úroveň odbornosti a pluralismu, zeměpisnou vyváženost a rovněž vyvážené zastoupení příslušného know-how a oblastí zájmu, přičemž bere v úvahu konkrétní úkoly skupiny EGE, požadované druhy odbornosti a reakce na výzvu k vyjádření zájmu. Skupina EGE je nezávislá, pluralitní a multidisciplinární.
   5.   Každý člen skupiny EGE je jmenován na období dvou a půl roku. Na konci období lze jeho jmenování obnovit. Členství ve skupině EGE je omezeno nejvýše na tři období.
   6.   Při výběru kandidátů na členství ve skupině se berou v úvahu tyto faktory a kritéria:

               a)

               Složení skupiny zajišťuje poskytování nezávislého poradenství nejvyšší kvality, v němž se spojuje moudrost a předvídavost. Důvěryhodnost skupiny pramení z rovnováhy kvalit mužů a žen, kteří ji tvoří a kteří jako celek odrážejí široké perspektivy z celé Evropy. Je třeba nezbytně zohlednit genderovou vyváženost a náležitě přihlédnout k rovnováze věkových skupin a geografickému zastoupení.

               b)

               Členy skupiny jsou mezinárodně uznávaní odborníci, kteří prokázali svou excelenci a mají zkušenosti na evropské a celosvětové úrovni.

               c)

               Členové odrážejí širokou interdisciplinární oblast působnosti mandátu skupiny, která zahrnuje filozofii a etiku, přírodní a společenské vědy i právo. Nepovažují se však za představitele určité disciplíny, světonázoru nebo oblasti výzkumu; mají obecnější vizi, která je ve svém celku odrazem pochopení významných existujících i nově vznikajících vývojových trendů, včetně inter-, trans- a multidisciplinárních perspektiv, a významu poradenství v etických otázkách na evropské úrovni.

               d)

               Kromě prokazatelné dobré pověsti mají členové jako celek zkušenosti s poskytováním poradenství v etických otázkách tvůrcům politik, jichž nabyli v nejrůznějších členských státech i na evropské a mezinárodní úrovni.

               e)

               Skupina zahrnuje členy se zkušenostmi v orgánech, jako jsou poradní sbory a výbory, vládní poradci, národní rady pro etiku, univerzity a výzkumné ústavy. Pro skupinu může být užitečné, aby zahrnovala členy, kteří získali zkušenosti ve více než jedné zemi, a členy ze zemí mimo Evropskou unii.

         7.   Výběr členů skupiny EGE se uskuteční na základě otevřené výzvy k vyjádření zájmu, v níž se uvádí postup pro podání úplné přihlášky. Komise výzvu zveřejní na internetových stránkách Europa. Bude rovněž zajištěn odkaz na internetové stránky Europa z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík expertních skupin“).
   8.   Kandidatury je možné předkládat, pokud se kandidát řídí postupem pro podání úplné přihlášky.
   9.   Komise zveřejní seznam členů skupiny EGE v rejstříku expertních skupin.
   10.   Vhodní kandidáti, kteří nejsou jmenováni podle odstavce 2 tohoto článku, se zařadí na rezervní seznam. Předseda Komise může jmenovat členy z rezervního seznamu.
   11.   Pokud člen již nemůže efektivně přispívat k práci skupiny EGE nebo pokud odstoupí či nesplňuje podmínky uvedené v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie, může předseda Komise na zbývající dobu trvání funkčního období původního člena jmenovat náhradního člena z rezervního seznamu.
   Článek 5
   Fungování skupiny
   1.   Za koordinaci a organizaci práce skupiny EGE a zajištění jejího sekretariátu odpovídá Generální ředitelství pro výzkum a inovace v úzké spolupráci s předsedou skupiny EGE.
   2.   Skupina EGE si ze svých členů na dobu jejich funkčního období zvolí prostou většinou předsedu a místopředsedu.
   3.   Členové skupiny EGE, jakož i přizvaní odborníci jsou povinni dodržovat závazky týkající se služebního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly a rovněž bezpečnostní pravidla Komise týkající se ochrany utajovaných skutečností EU, která jsou stanovena v rozhodnutích Komise (EU, Euratom) 2015/443 (3) a (EU, Euratom) 2015/444 (4). Pokud tyto závazky nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
   4.   Pracovní program skupiny EGE, včetně etických analýz navržených z vlastní iniciativy skupiny EGE, odsouhlasí Komise. Každá žádost o etickou analýzu obsahuje parametry požadované analýzy. Pokud Komise žádá skupinu EGE o poradenství, stanoví lhůtu, v níž je nutno poradenství poskytnout.
   5.   Stanoviska skupiny EGE obsahují soubor doporučení. Opírají se o přehled současného stavu příslušných věd a technologií a o důkladnou analýzu zkoumaných etických otázek. O doporučeních vypracovaných skupinou EGE jsou informovány příslušné útvary Komise.
   6.   Skupina EGE pracuje kolektivním způsobem a usiluje o dosažení konsenzu mezi členy. Skupina EGE přijme se souhlasem zástupce Komise svůj jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro expertní skupiny. Cílem pracovních postupů je zajistit, aby se všichni členové aktivně podíleli na činnosti skupiny.
   7.   Zasedání skupiny EGE se obvykle konají v prostorách Komise podle postupu a harmonogramu stanoveného Komisí. Skupina EGE by se měla sejít nejméně šestkrát během 12 měsíců, což by mělo přestavovat přibližně 12 pracovních dní v roce. Se souhlasem zástupce Komise se mohou podle potřeby konat další zasedání.
   Pro účely přípravy analýz skupiny EGE a v rámci dostupných zdrojů může zástupce Komise:

               —

               přizvat odborníky a zástupce příslušných nevládních organizací nebo zastupitelských organizací k výměně názorů ad hoc, je-li to vhodné. Komise může rovněž požádat externí odborníky, aby se dočasně nebo ad hoc účastnili práce skupiny EGE, považuje-li to za nezbytné k pokrytí širokého spektra etických otázek souvisejících s pokrokem v oblasti vědy a nových technologií,

               —

               zadávat studie za účelem shromáždění všech nezbytných vědeckých a technických informací,

               —

               umožnit zřízení pracovních skupin pro konkrétní otázky,

               —

               vytvářet úzké vazby se zástupci různých etických orgánů v členských státech i ve třetích zemích.

         Navíc Komise pořádá veřejný kulatý stůl, aby podpořila dialog a zlepšila transparentnost každého stanoviska, které skupina EGE vydává. Skupina EGE vytváří úzké vazby s útvary Komise zabývajícími se otázkami, na nichž skupina pracuje.
   8.   Skupina usiluje o dosažení konsenzu. Není-li však stanovisko přijato jednomyslně, musí obsahovat případný nesouhlasný názor (v podobě „menšinového stanoviska“) spolu se jménem nesouhlasícího člena (členů). Stanovisko se předá předsedovi Komise nebo předsedou jmenovanému zástupci. Každé stanovisko je po přijetí neprodleně zveřejněno a předáno Evropskému parlamentu a Radě Evropské unie.
   9.   Jestliže provozní okolnosti vyžadují, aby bylo poradenství k určitému tématu poskytnuto rychleji, než jak umožňuje přijetí stanoviska, lze vypracovat krátké prohlášení nebo jiný druh analýzy, na něž může v případě potřeby navazovat úplnější analýza v podobě stanoviska, a to za respektování transparentnosti jako v případě jakéhokoli jiného stanoviska. Prohlášení se zveřejní a zpřístupní se na internetových stránkách skupiny EGE. Skupina EGE může v rámci svého pracovního programu po dohodě se zástupcem Komise stanovisko aktualizovat, považuje-li to za nezbytné.
   10.   Jednání skupiny EGE jsou důvěrná. Skupina EGE může po dohodě se zástupcem Komise prostou většinou svých členů rozhodnout, že její jednání bude veřejné.
   11.   Veškeré příslušné dokumenty o činnosti skupiny EGE (jako jsou pořady jednání, zápisy, stanoviska a příspěvky účastníků) jsou dány k dispozici buď v rejstříku expertních skupin, nebo prostřednictvím odkazu z rejstříku na zvláštní internetovou stránku. Výjimky ve zveřejnění jsou možné v případech, kdy se má za to, že by zveřejnění dokumentu vedlo k porušení veřejného nebo soukromého zájmu podle definice v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
   12.   Předseda je odpovědný za to, že před koncem mandátu se vypracuje zpráva o činnosti skupiny EGE. Tato zpráva se zveřejní a předá v souladu s postupem stanoveným v odstavci 11.
   Článek 6
   Výdaje na zasedání
   1.   Účastníkům podílejícím se na činnosti skupiny EGE nepřísluší za poskytované služby odměna.
   2.   Cestovní výdaje a výdaje na pobyt související se zasedáními skupiny EGE hradí Komise v souladu s platnými předpisy.
   3.   Tyto výdaje se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování finančních prostředků.
   Článek 7
   Závěrečná ustanovení
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí 2010/1/EU se zrušuje.

      V Bruselu dne 20. května 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Rozhodnutí Komise 2010/1/EU ze dne 23. prosince 2009 o obnovení mandátu Evropské skupiny pro etiku vevědě a nových technologiích (Úř. věst. L 1, 5.1.2010, s. 8).

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

      (4)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1751 ze dne 20. září 2016 o uzavření Pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, jménem Evropské unie

text:
               1.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/38

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1751
   ze dne 20. září 2016
   o uzavření Pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 115 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. b) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/242 (2) byl dne 12. února 2016 podepsán pozměňovací protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, s výhradou jeho uzavření k pozdějšímu datu.

               (2)

               Znění pozměňovacího protokolu, které je výsledkem jednání, náležitě odráží směrnice pro jednání vydané Radou, neboť slaďuje dohodu s nejnovějším vývojem na celosvětové úrovni, pokud jde o automatickou výměnu informací, zejména s globálním standardem pro automatickou výměnu informací o finančních účtech v daňové oblasti, který vypracovala Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Unie, její členské státy a Andorrské knížectví se aktivně účastnily práce Globálního fóra OECD zaměřené na podporu vypracovávání a provádění tohoto globálního standardu. Znění dohody ve znění pozměňovacího protokolu je právním základem pro provádění globálního standardu ve vztazích mezi Evropskou unií a Andorrským knížectvím.

               (3)

               Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 (3).

               (4)

               Pozměňovací protokol by měl být schválen jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pozměňovací protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, se schvaluje jménem Evropské unie.
   Znění pozměňovacího protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   1.   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle čl. 2 odst. 1 pozměňovacího protokolu (4).
   2.   Komise informuje Andorrské knížectví a členské státy o oznámeních učiněných v souladu s čl. 1 odst. 1 písm. d) Dohody mezi Evropskou unií a Andorrským knížectvím o automatické výměně informací o finančních účtech ke zlepšení dodržování daňových předpisů v mezinárodním měřítku ve znění pozměňovacího protokolu.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. září 2016.

            Za Radu

            předseda

         I. KORČOK

      (1)  Stanovisko ze dne 9. března 2016 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/242 ze dne 12. února 2016 o podpisu Pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, jménem Evropské unie (Úř. věst. L 45, 20.2.2016, s. 10).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (4)  Den vstupu pozměňovacího protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.