title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. července 1993 o modulech pro různé fáze postupů posuzování shody a o pravidlech pro připojování a používání označení shody CE, které jsou určeny k použití ve směrnicích technické harmonizace

text:
Důležité právní upozornění

|

31993D0465

Úřední věstník L 220 , 30/08/1993 S. 0023 - 0039 Finské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 24 S. 0218  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 13 Svazek 24 S. 0218

		Rozhodnutí Radyze dne 22. července 1993o modulech pro různé fáze postupů posuzování shody a o pravidlech pro připojování a používání označení shody CE, které jsou určeny k použití ve směrnicích technické harmonizace(93/465/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 100a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],ve spolupráci s Evropským parlamentem [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že rozhodnutí Rady 90/683/EHS ze dne 13. prosince 1990 o modulech pro různé fáze postupů posuzování shody, které jsou určeny k použití ve směrnicích technické harmonizace [4], je třeba na různých místech podstatně změnit; že je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutné, aby jeho ustanovení byla tímto rozhodnutím sjednocena;vzhledem k tomu, že Rada přijala dne 21. prosince 1989 usnesení o globálním přístupu k posuzování shody [5];vzhledem k tomu, že zavedení harmonizovaných metod posuzování shody a přijetí společných základních zásad pro jejich používání usnadní přijímání budoucích směrnic technické harmonizace týkajících se uvádění průmyslových výrobků na trh, a tím přispěje k vytvoření vnitřního trhu;vzhledem k tomu, že tyto metody by měly zajistit, aby výrobky byly zcela ve shodě se základními požadavky stanovenými směrnicemi technické harmonizace, a tím byla zajištěna zejména ochrana zdraví a bezpečnost uživatelů a spotřebitelů;vzhledem k tomu, že tato shoda by měla být zajišťována jasnými a srozumitelnými postupy, aniž by byly výrobcům ukládány zbytečně obtížné podmínky;vzhledem k tomu, že by měla být zavedena určitá pružnost při používání doplňkových modulů nebo variací modulů, opravňují-li k tomu zvláštní okolnosti určitého odvětví nebo určité směrnice, avšak pouze v míře, která nebude v rozporu s účelem tohoto rozhodnutí, a ve výslovně odůvodněných případech;vzhledem k tomu, že ve výše uvedeném usnesení ze dne 21. prosince 1989 Rada schválila jako hlavní zásadu přijetí společných pravidel pro používání označení CE;vzhledem k tomu, že Rada ve svém rozhodnutí 90/683/EHS stanovila, že průmyslové výrobky, na něž se vztahují směrnice technické harmonizace, mohou být uváděny na trh teprve poté, co je výrobce opatřil označením CE;vzhledem k tomu, že je vhodné používat jednotné označení CE, aby se usnadnily kontroly trhu Společenství prováděné inspektory a vyjasnily se povinnosti hospodářských subjektů, pokud jde o označování podle různých předpisů Společenství;vzhledem k tomu, že účelem označení CE je vyjádřit shodu výrobku s úrovněmi ochrany společných zájmů stanovenými směrnicemi plné harmonizace a potvrdit, že se hospodářský subjekt, pokud jde o jeho výrobek, podrobil všem postupům posuzování stanoveným právními předpisy Společenství,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Postupy posuzování shody, které se mají používat ve směrnicích technické harmonizace týkajících se uvádění průmyslových výrobků na trh, se zvolí z modulů uvedených v příloze podle kritérií stanovených v tomto rozhodnutí a v obecných řídících zásadách uvedených v příloze.Tyto postupy se mohou od modulů odchýlit pouze v případě, kdy k tomu opravňují zvláštní okolnosti určitého odvětví nebo určité směrnice. Tyto odchylky od modulů musí být co do rozsahu omezeny a v příslušné směrnici musí být výslovně odůvodněny.2. Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro připojování označení shody CE stanovené v právních předpisech Společenství, které se týkají navrhování, výroby, uvádění na trh, uvádění do provozu nebo používání průmyslových výrobků.3. Komise bude pravidelně předkládat zprávu o provádění tohoto rozhodnutí a o tom, zda postupy posuzování shody a označování CE fungují uspokojivě nebo zda musí být změněny.Nejpozději na konci přechodného období v roce 1997, v případě naléhavé potřeby dříve, Komise rovněž předloží zprávu o zvláštních problémech, které vznikly při používání postupů označování CE v rámci provádění směrnice Rady 73/23/EHS ze dne 19. února 1973 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí [6], zejména se zřetelem k tomu, zda nedochází k ohrožení bezpečnosti. Rovněž uvede problémy, které vznikly vydáním vzájemně se překrývajících směrnic Rady, a stanoví, zda je nutné přijmout další opatření na úrovni Společenství.Článek 21. Rozhodnutí 90/683/EHS se zrušuje.2. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.V Bruselu dne 22. července 1993.Za RadupředsedkyněM. Offeciers-van de wiele[1] Úř. věst. C 160, 20.6.1991, s. 14 aÚř. věst. C 28, 2.2.1993, s. 16.[2] Úř. věst. C 125, 18.5.1992, s. 178,Úř. věst. C 115, 26.4.1993, s. 117 a rozhodnutí ze dne 14. července 1993 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. C 14, 10.1.1992, s. 15 a Úř. věst. C 129, 10.5.1993, s. 3.[4] Úř. věst. L 380, 31.12.1990, s. 1.[5] Úř. věst. C 10, 16.1.1990, s. 1.[6] Úř. věst. L 77, 26.3.1973, s. 29.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPOSTUPY POSUZOVÁNÍ SHODY A PŘIPOJOVÁNÍ OZNAČENÍ CE VE SMĚRNICÍCH TECHNICKÉ HARMONIZACEI. OBECNÉ ŘÍDÍCÍ ZÁSADYA. Hlavní řídící zásady pro používání postupů posuzování shody ve směrnicích technické harmonizace:a) základním cílem postupu posuzování shody je umožnit orgánům veřejné moci zajistit, aby výrobky uváděné na trh byly ve shodě s požadavky obsaženými v ustanoveních směrnic, zejména pokud jde o ochranu zdraví a bezpečnost uživatelů a spotřebitelů;b) posuzování shody lze rozdělit na moduly, které se vztahují na fázi navrhování výrobků a na fázi jejich výroby;c) výrobek se zpravidla podrobuje posouzení v obou těchto fázích, aby v případě pozitivních výsledků mohl být uveden na trh [1];d) k dispozici je řada modulů, které mohou být různými způsoby použity v obou těchto fázích. Ve směrnicích musí být stanoveny možnosti volby mezi nimi, které Rada prozkoumá tak, aby orgánům veřejné moci byla zajištěna vysoká úroveň bezpečnosti, kterou pro určitý výrobek nebo výrobní odvětví požadují;e) při stanovování možností volby, které jsou výrobci k dispozici, musí směrnice brát v úvahu zejména takové okolnosti, jako je vhodnost modulů pro daný druh výrobků, povaha předpokládaných rizik, hospodářská infrastruktura daného odvětví (např. existence nebo neexistence třetích stran), druhy výroby a jejich význam atd. Komise výslovně uvede v těchto směrnicích faktory, které byly vzaty v úvahu;f) při stanovování okruhu modulů pro určitý výrobek nebo výrobní odvětví musí směrnice umožnit, aby byla výrobci ponechána tak široká možnost volby, jaká je v souladu s potřebou zajistit splnění požadavků.Směrnice stanoví kritéria pro řízení podmínek, podle nichž výrobce zvolí z modulů stanovených ve směrnicích moduly, které jsou pro jeho výrobu nejvhodnější;g) je třeba zabránit tomu, aby směrnice předepisovaly zbytečně použití modulů, které se zřetelem k cílům příslušné směrnice představují příliš velkou zátěž;h) oznámeným subjektům je třeba doporučit, aby používaly moduly bez zbytečného zatěžování hospodářských subjektů. Komise bude v součinnosti s členskými státy dbát na úzkou spolupráci mezi oznámenými subjekty, aby se zajistilo jednotné technické používání modulů;i) za účelem ochrany výrobců musí být technická dokumentace poskytovaná oznámeným subjektům omezena pouze na rozsah nezbytný pro posouzení shody. Je třeba zajistit právní ochranu důvěrných informací;j) umožňují-li směrnice výrobci používat moduly založené na metodách zabezpečování jakosti, musí mít výrobce rovněž možnost použít kombinaci modulů, které nevyužívají zabezpečování jakosti, a naopak, s výjimkou případů, kdy je pro splnění požadavků stanovených směrnicemi nezbytné výlučné použití určitého postupu;k) pro účely používání modulů členské státy na vlastní odpovědnost oznamují subjekty podléhající jejich pravomoci, které vybraly z technicky způsobilých subjektů splňujících požadavky směrnic. Tato odpovědnost zahrnuje povinnost členských států zajišťovat, aby si oznámené subjekty trvale udržovaly technickou způsobilost požadovanou směrnicemi a soustavně poskytovaly příslušným vnitrostátním orgánům informace o plnění svých úkolů. Jestliže členský stát odvolá oznámení určitého subjektu, přijme příslušná opatření, aby v zájmu zajištění kontinuity převzal správu dokumentace jiný oznámený subjekt;l) práce prováděné formou smluvních subdodávek při posuzování shody musí kromě toho podléhat určitým podmínkám, které zaručí:- způsobilost subjektu, který je smluvním subdodavatelem, založenou na shodě s normami řady EN 45000 a schopnost členského státu, který oznámil subjekt, který subdodávku zadal, zajistit účinnou kontrolu této shody,- schopnost oznámeného subjektu převzít plnou odpovědnost za práce prováděné formou smluvní subdodávky;m) předpokládá se, že požadavkům směrnic vyhovují ty oznámené subjekty, které mohou prokázat shodu s harmonizovanými normami (řady EN 45 000) předložením osvědčení o akreditaci nebo jiných důkazních listin. Členské státy, jejichž oznámené subjekty nejsou schopny prokázat shodu s harmonizovanými normami (řady EN 45 000), mohou být požádány, aby předložily Komisi příslušné dokumenty, na jejichž základě bylo oznámení provedeno;n) komise zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství seznam oznámených subjektů a bude jej průběžně aktualizovat.B. Hlavní řídící zásady pro připojování a používání označení CE:a) označení CE vyjadřuje shodu se všemi povinnostmi, které výrobcům v souvislosti s daným výrobkem ukládají směrnice Společenství, v nichž se stanoví jeho připojení.Tato shoda se proto neomezuje pouze na základní požadavky týkající se bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví, ochrany spotřebitele atd., protože určité směrnice mohou ukládat zvláštní povinnosti, které netvoří nezbytně součást základních požadavků;b) označení CE, jímž jsou průmyslové výrobky opatřeny, vyjadřuje skutečnost, že fyzická nebo právnická osoba, která uvedené označení připojila nebo za jeho připojení odpovídá, ověřila, že výrobek je ve shodě se všemi směrnicemi Společenství pro plnou harmonizaci, které se na něj vztahují, a že byl podroben všem příslušným postupům posuzování shody;c) pokud se na průmyslové výrobky vztahují jiné směrnice, které se týkají jiných hledisek a v nichž se rovněž stanoví připojení označení CE, pak toto označení vyjadřuje, že u daných výrobků je předpoklad shody také s ustanoveními těchto jiných směrnic.Pokud však jedna nebo několik takových směrnic výrobci dovoluje, aby v průběhu přechodného období zvolil, který režim použije, pak označení CE vyjadřuje shodu pouze se směrnicemi, které použil výrobce. V tomto případě musí být v dokumentech, upozorněních nebo návodech, které jsou k výrobkům přiloženy, případně na štítku, uveden seznam použitých směrnic, jak byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství;d) 1. označení shody CE se skládá z iniciál "CE" v tomto tvaru:+++++ TIFF +++++Pokud je označení CE zmenšeno nebo zvětšeno, musí být zachovány vzájemné poměry dané mřížkou na výše uvedeném obrázku;2. pokud příslušné směrnice nepředepisují zvláštní rozměry, musí být označení CE nejméně 5 mm vysoké;3. označením CE musí být opatřen výrobek nebo jeho štítek. Pokud to však vzhledem k povaze výrobku není možné nebo odůvodněné, musí být označením CE opatřen obal, pokud existuje, a průvodní dokumenty, jestliže příslušné směrnice tyto dokumenty stanoví;4. označení CE musí být viditelné, čitelné a nesmazatelné;e) každý průmyslový výrobek, na který se vztahují směrnice technické harmonizace založené na zásadách globálního přístupu, musí být opatřen označením CE, nestanoví-li zvláštní směrnice jinak; tyto výjimky nepředstavují odchylku od požadavků na označování, nýbrž odchylku od správních postupů posuzování shody, které mohou být v určitých případech považovány za příliš těžkopádné. Jakákoli výjimka nebo odchylka od požadavku na označování musí být řádně odůvodněna.Označení CE je jediným označením, které prokazuje, že průmyslové výrobky jsou ve shodě se směrnicemi založenými na zásadách globálního přístupu.Proto pokud jde o shodu se všemi ustanoveními směrnic, které se týkají označení CE, nesmějí členské státy ve svých vnitrostátních předpisech uvádět odkazy na jiné označení shody, než označení CE;f) označení CE se připojuje na konci fáze řízení výroby;g) označení shody CE musí být podle oddílu I.A doplněno identifikačním číslem oznámeného subjektu v případě jeho účasti ve fázi řízení výroby ve smyslu tohoto rozhodnutí.Identifikační číslo přidělí Komise v rámci postupu oznámení subjektu. Komise zveřejní v Úředním věstníkuEvropských společenství seznamy oznámených subjektů a bude je průběžně aktualizovat.Pokud je subjekt oznámen podle několika směrnic, přidělí se mu pouze jedno číslo. Komise zajistí, aby každý oznámený subjekt obdržel jediné identifikační číslo bez ohledu na počet směrnic, na jejichž základě je oznámen;h) u některých výrobků jsou nezbytná ustanovení vztahující se na jejich použití. V takovém případě může být označení CE a identifikační číslo oznámeného subjektu doplněno piktogramem nebo jakoukoli jinou značkou vyjadřující například způsob použití;i) je zakázáno připojování jakéhokoli jiného označení, které by mohlo uvádět třetí osoby v omyl, pokud jde o význam a tvar označení CE;j) výrobek může být opatřen různými značkami, například značkami vyjadřujícími shodu s vnitrostátními nebo evropskými normami nebo s klasickými směrnicemi s možností volby za předpokladu, že tyto značky nemohou být zaměněny s označením CE.Takovými značkami může být opatřen výrobek, jeho obal nebo průvodní dokumenty pouze pod podmínkou, že tím nebude snížena viditelnost a čitelnost označení CE;k) označení CE připojí na výrobek výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství. Ve výjimečných řádně odůvodněných případech mohou zvláštní směrnice stanovit, že označením CE může výrobek opatřit osoba, která je odpovědná za uvedení výrobku na trh Společenství.Identifikačním číslem oznámeného subjektu musí být výrobky opatřeny buď přímo tímto subjektem, nebo na jeho odpovědnost výrobcem nebo jeho zplnomocněným zástupcem usazeným ve Společenství;l) členské státy přijmou veškeré nezbytné vnitrostátní právní předpisy, které vyloučí jakoukoli možnost záměny označení CE a zabrání jeho zneužití.Aniž jsou dotčena ustanovení příslušné směrnice týkající se použití ochranné doložky, v případech, kdy členský stát zjistí, že označením CE byl výrobek opatřen neoprávněně, výrobce, jeho zplnomocněný zástupce nebo výjimečně, stanoví-li to zvláštní směrnice, osoba odpovědná za uvedení daného výrobku na trh Společenství uvede výrobek do shody a ukončí porušování předpisů za podmínek stanovených členským státem. Pokud neshoda trvá, členský stát přijme veškerá vhodná opatření, aby omezil nebo zakázal uvádění daného výrobku na trh nebo zajistil jeho stažení z trhu v souladu s postupy stanovenými v ochranných doložkách.II. MODULY PRO POSUZOVÁNÍ SHODYVysvětlivkyVe zvláštních směrnicích může být povoleno opatřit označením CE obal nebo průvodní dokumenty namísto samotného výrobku.Prohlášení o shodě nebo certifikát shody (podle toho, který dokument je uveden v příslušné směrnici) se vztahuje buď na jednotlivý výrobek, nebo na několik výrobků, a buď je k danému výrobku (výrobkům) přiložen, nebo se uchovává u výrobce. Vhodné řešení bude upřesněno v příslušné směrnici.Uváděné odkazy na články se týkají standardních bodů přílohy II. B usnesení Rady ze dne 7. května 1985 (Úř. věst. C 136, 4.6.1985, s. 1), které se staly standardními články směrnic "nového přístupu".V rámci INSIS (Interinstitucionální informační systém) se předpokládá, že předávání certifikátů a jiných dokumentů vydaných oznámenými subjekty se bude uskutečňovat prostřednictvím výpočetní techniky.Zvláštní směrnice mohou používat moduly A, C a H včetně doplňujících ustanovení obsahujících dodatečné požadavky, které jsou uvedeny v rámečcích u jednotlivých modulů.Modul C je určen k použití v kombinaci s modulem B (ES přezkoušení typu). Moduly D, E a F se také zpravidla používají v kombinaci s modulem B, ve zvláštních případech však mohou být použity samostatně (například u některých výrobků velmi jednoduchého návrhu a provedení).Modul A (interní řízení výroby)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že dané výrobky splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každý výrobek označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě.2. Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3; výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství tuto dokumentaci uchovává po dobu nejméně 10 let [2] po vyrobení posledního výrobku, aby byla dostupná příslušným vnitrostátním orgánům pro účely inspekce.Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci k dispozici má osoba, která uvádí výrobek na trh Společenství.Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody výrobku s požadavky směrnice. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu a fungování výrobku [3].4. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii prohlášení o shodě spolu s technickou dokumentací.5. Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných výrobků s technickou dokumentací podle bodu 2 a s požadavky směrnice, které se na ně vztahují.Modul AaTento modul odpovídá modulu A doplněnému o tyto dodatečné požadavky:+++++ TIFF +++++nebo+++++ TIFF +++++Modul B (ES přezkoušení typu)1. Tento modul popisuje část postupu, při níž oznámený subjekt zjišťuje a osvědčuje, že reprezentativní vzorek předpokládané výroby splňuje ustanovení směrnice, která se na něj vztahují.2. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ES přezkoušení typu.Žádost musí obsahovat:- jméno a adresu výrobce, a pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu,- písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu,- technickou dokumentaci podle bodu 3.Žadatel dá oznámenému subjektu k dispozici reprezentativní vzorek předpokládané výroby (dále jen "typ" [4]). Oznámený subjekt může požadovat další vzorky, jestliže to program zkoušek vyžaduje.Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody výrobku s požadavky směrnice. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu a fungování výrobku [5].4. Oznámený subjekt:4.1 přezkoumá technickou dokumentaci, ověří, zda byl typ vyroben ve shodě s technickou dokumentací, a určí součásti, které byly navrženy v souladu s příslušnými ustanoveními norem podle v článku 5, jakož i součásti, které byly navrženy, aniž byla použita příslušná ustanovení těchto norem;4.2 provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky, aby zjistil, zda v případě, kdy nebyly použity normy podle článku 5, řešení zvolená výrobcem splňují základní požadavky směrnice;4.3 provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky, aby zjistil, zda v případě, kdy výrobce zvolil použití příslušných norem, byly tyto normy skutečně použity;4.4 dohodne se žadatelem místo, kde budou kontroly a nezbytné zkoušky provedeny.5. Pokud typ splňuje ustanovení směrnice, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát ES přezkoušení typu. Certifikát musí obsahovat jméno a adresu výrobce, závěry přezkoušení, podmínky platnosti certifikátu a údaje nezbytné k identifikaci schváleného typu [6].K certifikátu musí být přiložen seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává oznámený subjekt.Odmítne-li oznámený subjekt vydat výrobci certifikát ES přezkoušení typu, tuto skutečnost podrobně odůvodní.Musí být stanoven postup pro odvolací řízení.6. Žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu ES přezkoušení typu, o všech změnách schváleného výrobku, které podléhají dodatečnému schválení, jestliže tyto změny mohou ovlivnit shodu se základními požadavky nebo s podmínkami předepsanými pro jeho používání. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu ES přezkoušení typu.7. Každý oznámený subjekt sdělí ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se certifikátů ES přezkoušení typu a dodatků, které vydal a které odňal [7].8. Ostatní oznámené subjekty mohou obdržet kopie certifikátů ES přezkoušení typu a/nebo jejich dodatků. Přílohy k certifikátům musí být uchovávány k dispozici ostatním oznámeným subjektům.9. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce spolu s technickou dokumentací uchovává kopie certifikátů ES přezkoušení typu a jejich dodatků po dobu nejméně 10 let [8] po vyrobení posledního výrobku.Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci k dispozici má osoba, která uvádí výrobek na trh Společenství.Modul C (shoda s typem)1. Tento modul popisuje část postupu, při níž výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zajišťuje a prohlašuje, že dané výrobky jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každý výrobek označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě.2. Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných výrobků s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a s požadavky směrnice, které se na ně vztahují.3. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii prohlášení o shodě po dobu nejméně 10 let [9] po vyrobení posledního výrobku.Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci k dispozici má osoba, která uvádí výrobek na trh Společenství.Případné dodatečné požadavky:+++++ TIFF +++++nebo+++++ TIFF +++++Modul D [10] (zabezpečování jakosti výroby)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že dané výrobky (jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každý výrobek označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem oznámeného subjektu odpovědného za ES dozor podle bodu 4.2. Výrobce používá schválený systém jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4.3. Systém jakosti3.1 Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému jakosti pro dané výrobky.Žádost musí obsahovat:- všechny příslušné informace o předpokládané kategorii výrobků,- dokumentaci systému jakosti,- případně technickou dokumentaci schváleného typu a kopii certifikátu ES přezkoušení typu.3.2 Systém jakosti musí zabezpečovat shodu výrobků (s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) s požadavky směrnice, které se na ně vztahují.Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.Dokumentace systému jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:- cílů jakosti, organizační struktury, odpovědností a pravomocí vedení, týkajících se jakosti výrobků,- výrobního procesu, postupů při řízení a zabezpečování jakosti a systematických opatření, která budou použita,- kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti,- záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,- prostředků umožňujících dozor nad dosahováním požadované jakosti výrobků a nad efektivním fungováním systému jakosti.3.3 Oznámený subjekt posoudí systém jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. U systémů, které používají příslušnou harmonizovanou normu, se shoda s těmito požadavky předpokládá [11].V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.Rozhodnutí musí být oznámeno výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.3.4 Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce informuje oznámený subjekt, který schválil systém jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému jakosti.Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2 nebo zda se požaduje nové posouzení.Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.4. Dozor, za který odpovídá oznámený subjekt4.1 Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti.4.2 Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování, a poskytnout mu všechny potřebné informace, zejména:- dokumentaci systému jakosti,- záznamy o jakosti, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.4.3 Oznámený subjekt pravidelně [12] provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém jakosti, a předávat výrobci zprávu o auditu.4.4 Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.5. Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu nejméně 10 let [13] po vyrobení posledního výrobku:- dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém odstavci druhé odrážce,- aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém odstavci,- rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním odstavci a bodech 4.3 a 4.4.6. Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se vydaných a odňatých schválení systémů jakosti [14].Modul E [15] (zabezpečování jakosti výrobků)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že dané výrobky (jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každý výrobek označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem oznámeného subjektu odpovědného za dozor podle bodu 4.2. Výrobce používá schválený systém jakosti pro výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4.3. Systém jakosti3.1 Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému jakosti pro dané výrobky.Žádost musí obsahovat:- všechny příslušné informace o předpokládané kategorii výrobků,- dokumentaci systému jakosti,- případně technickou dokumentaci schváleného typu a kopii certifikátu ES přezkoušení typu.3.2 Každý výrobek musí být podle systému jakosti zkontrolován a musí být provedeny odpovídající zkoušky stanovené v příslušné normě (normách) podle článku 5 nebo rovnocenné zkoušky s cílem ověřit jeho shodu s příslušnými požadavky směrnice. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.Dokumentace systému jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:- cílů jakosti, organizační struktury, odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost výrobků,- kontrol a zkoušek, které budou provedeny po výrobě,- prostředků umožňujících dozor nad efektivním fungováním systému jakosti,- záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.3.3 Oznámený subjekt posoudí systém jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. U systémů, které používají příslušnou harmonizovanou normu, se shoda s těmito požadavky předpokládá [16].V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.Rozhodnutí musí být oznámeno výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.3.4 Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce informuje oznámený subjekt, který schválil systém jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému jakosti.Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2 nebo zda se požaduje nové posouzení.Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.4. Dozor, za který odpovídá oznámený subjekt4.1 Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti.4.2 Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro kontrolu, zkoušení a skladování a poskytne mu všechny potřebné informace, zejména:- dokumentaci systému jakosti,- technickou dokumentaci,- záznamy o jakosti, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.4.3 Oznámený subjekt pravidelně [17] provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu.4.4 Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.5. Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu nejméně 10 let [18]po vyrobení posledního výrobku:- dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém odstavci třetí odrážce,- aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém odstavci,- rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním odstavci a bodech 4.3 a 4.4.6. Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se vydaných a odňatých schválení systémů jakosti [19].Modul F [20] (ověřování výrobků)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zajišťuje a prohlašuje, že výrobky podle ustanovení bodu 3 (jsou ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují.2. Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu výrobků (s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) s požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce opatří každý výrobek označením CE a vydá písemné prohlášení o shodě.3. Oznámený subjekt provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu výrobku s požadavky směrnice, podle volby výrobce [21] buď kontrolou a zkouškami každého výrobku podle bodu 4, nebo kontrolou a zkouškami výrobků na základě statistických metod podle bodu 5.3a. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii prohlášení o shodě po dobu nejméně 10 let [22] po vyrobení posledního výrobku.4. Ověřování kontrolou a zkoušením každého výrobku4.1 Každý výrobek musí být jednotlivě zkontrolován a musí být provedeny odpovídající zkoušky stanovené v příslušné normě (normách) podle článku 5 nebo rovnocenné zkoušky s cílem ověřit shodu výrobků (s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a) s požadavky směrnice, které se na ně vztahují.4.2 Oznámený subjekt opatří nebo dá opatřit každý schválený výrobek svým identifikačním číslem a vydat písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám.4.3 Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem.5. Statistické ověřování5.1 Výrobce předkládá své výrobky v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky.5.2 K ověření musí být k dispozici veškeré výrobky v podobě stejnorodých dávek. Z každé dávky se náhodným výběrem odebere vzorek. Výrobky ve vzorku se jednotlivě zkontrolují a provedou se odpovídající zkoušky stanovené v příslušné normě (normách) podle článku 5 nebo rovnocenné zkoušky s cílem ověřit shodu těchto výrobků s požadavky směrnice, které se na ně vztahují, a rozhodnout, zda bude dávka přijata nebo zamítnuta.5.3 Statistický postup se řídí těmito zásadami:(Zde musí být stanovena příslušná hlediska, například statistická metoda, která má být použita, přejímací plán s uvedením operativních charakteristik atd.)5.4 V případě, že jsou dávky přijaty, oznámený subjekt opatří nebo dá opatřit každý výrobek svým identifikačním číslem a vydá písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. Všechny výrobky z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch výrobků ze vzorku, u nichž nebyla zjištěna shoda.Pokud je dávka zamítnuta, oznámený subjekt přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek může oznámený subjekt statistické ověřování pozastavit.Výrobce může během výrobního procesu opatřit výrobky na odpovědnost oznámeného subjektu jeho identifikačním číslem.5.5 Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem.Modul G (ověřování každého jednotlivého výrobku)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce zajišťuje a prohlašuje, že daný výrobek, pro nějž byl vydán certifikát podle bodu 2, splňuje požadavky směrnice, které se na něj vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří výrobek označením CE a vypracuje prohlášení o shodě.2. Oznámený subjekt zkontroluje každý jednotlivý výrobek a provede odpovídající zkoušky stanovené v příslušné normě (normách) podle článku 5 nebo rovnocenné zkoušky s cílem ověřit jeho shodu s příslušnými požadavky směrnice.Oznámený subjekt opatří nebo dá opatřit schválený výrobek svým identifikačním číslem a vydá certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám.Účelem technické dokumentace je umožnit posouzení shody s požadavky směrnice a pochopení návrhu, výroby a fungování výrobku [23].Modul H (komplexní zabezpečování jakosti)1. Tento modul popisuje postup, kterým výrobce, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že dané výrobky splňují požadavky směrnice, které se na ně vztahují. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství opatří každý výrobek označením CE a vypracuje písemné prohlášení o shodě. Označení CE musí být doplněno identifikačním číslem oznámeného subjektu odpovědného za dozor podle bodu 4.2. Výrobce používá schválený systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4.3. Systém jakosti3.1 Výrobce podá u oznámeného subjektu žádost o posouzení systému jakosti.Žádost musí obsahovat:- všechny příslušné informace o předpokládané kategorii výrobků,- dokumentaci systému jakosti.3.2 Systém jakosti musí zabezpečovat shodu výrobků s požadavky směrnice, které se na ně vztahují.Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politiky jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.Dokumentace systému jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:- cílů jakosti, organizační struktury, odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost návrhu a výrobků,- technických specifikací návrhu, včetně norem, které budou použity, a v případě, kdy se normy podle článku 5 plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění základních požadavků směrnice, které se na výrobky vztahují,- metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování výrobků spadajících do příslušné kategorie výrobků,- odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení a zabezpečování jakosti,- kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti,- záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,- prostředků umožňujících dozor nad dosahováním požadované jakosti návrhu a výrobků a nad efektivním fungováním systému jakosti.3.3 Oznámený subjekt posoudí systém jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. U systémů, které používají příslušnou harmonizovanou normu, se shoda s těmito požadavky předpokládá [24].V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.Rozhodnutí musí být oznámeno výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.3.4 Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce informuje oznámený subjekt, který schválil systém jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému jakosti.Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2 nebo zda se požaduje jeho nové posouzení.Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.4. ES dozor, za který odpovídá oznámený subjekt4.1 Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému jakosti.4.2 Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro navrhování, výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu všechny potřebné informace, zejména:- dokumentaci systému jakosti,- záznamy o jakosti požadované v části systému jakosti týkající se návrhu, např. výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd.,- záznamy o jakosti požadované v části systému jakosti týkající se výroby, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.4.3 Oznámený subjekt pravidelně [25] provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu.4.4 Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.5. Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu nejméně 10 let [26] po vyrobení posledního výrobku:- dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém pododstavci druhé odrážce,- aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém pododstavci,- rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním pododstavci a bodech 4.3 a 4.4.6. Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se vydaných a odňatých schválení systémů jakosti [27].Případné dodatečné požadavky:+++++ TIFF +++++POSTUPY POSUZOVÁNÍ SHODY V PRÁVNÍCH PŘEDPISECH SPOLEČENSTVÍ+++++ TIFF +++++[1] Zvláštními směrnicemi může být stanoveno jinak.[2] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[3] Obsah technické dokumentace musí být v každé směrnici stanoven tak, aby odpovídal daným výrobkům.Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat například:- celkový popis výrobku,- koncepční návrh a výrobní výkresy a schémata součástí, podsestav, obvodů atd.,- popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení uvedených výkresů, schémat a fungování výrobku,- seznam norem podle článku 5, které byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení zvolených pro splnění základních požadavků stanovených směrnicí, pokud nebyly použity normy podle článku 5,- výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd.,- protokoly o zkouškách.[4] Typ může zahrnovat několik variant výrobku za předpokladu, že rozdíly mezi jednotlivými variantami nemají vliv na úroveň bezpečnosti a jiné požadavky týkající se funkční způsobilosti výrobku.[5] Obsah technické dokumentace musí být v každé směrnici stanoven tak, aby odpovídal daným výrobkům.Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat například:- celkový popis typu výrobku,- koncepční návrh a výrobní výkresy a schémata součástí, podsestav, obvodů atd.,- popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení uvedených výkresů, schémat a fungování výrobku,- seznam norem podle článku 5, které byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení zvolených pro splnění základních požadavků stanovených směrnicí, pokud nebyly použity normy podle článku 5,- výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd.,- protokoly o zkouškách.[6] Zvláštními směrnicemi může být stanovena doba platnosti certifikátu.[7] Zvláštními směrnicemi může být toto ustanovení upraveno odlišně.[8] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[9] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[10] Bude-li použit tento modul bez modulu B:- musí být body 2 a 3 modulu A vloženy mezi body 1 a 2 tohoto modulu, aby bylo zahrnuto ustanovení o technické dokumentaci,- musí být vypuštěn text v hranatých závorkách.[11] Touto harmonizovanou normou bude EN 29002, případně doplněná tak, aby brala v úvahu zvláštní vlastnosti výrobků, na které bude použita.[12] Intervaly mezi audity mohou být stanoveny ve zvláštních směrnicích.[13] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[14] Zvláštními směrnicemi může být stanoveno jinak.[15] Bude-li použit tento modul bez modulu B:- musí být body 2 a 3 modulu A vloženy mezi body 1 a 2 tohoto modulu, aby bylo zahrnuto ustanovení o technické dokumentaci,- musí být vypuštěn text v hranatých závorkách.[16] Touto harmonizovanou normou bude EN 29003, případně doplněná tak, aby brala v úvahu zvláštní vlastnosti výrobků, na které bude použita.[17] Intervaly mezi audity mohou být stanoveny ve zvláštních směrnicích.[18] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[19] Zvláštními směrnicemi může být stanoveno jinak.[20] Bude-li použit tento modul bez modulu B:- být body 2 a 3 modulu A vloženy mezi body 1 a 2 tohoto modulu, aby bylo zahrnuto ustanovení o technické dokumentaci,- být vypuštěn text v hranatých závorkách.[21] Zvláštními směrnicemi mohou být možnosti volby výrobce omezeny.[22] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[23] Obsah technické dokumentace musí být v každé směrnici stanoven tak, aby odpovídal dotyčným výrobkům. Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat například:- celkový popis výrobku,- koncepční návrh a výrobní výkresy a schémata součástí, podsestav, obvodů atd.,- popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení uvedených výkresů, schémat a fungování výrobku,- seznam norem podle článku 5, které byly zcela nebo zčásti použity, a popis řešení zvolených pro splnění základních požadavků stanovených směrnicí, jestliže nebyly použity normy podle článku 5,- výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd.,- protokoly o zkouškách.[24] Touto harmonizovanou normou bude EN 29001, případně doplněná tak, aby brala v úvahu zvláštní vlastnosti výrobků, na které bude použita.[25] Intervaly mezi audity mohou být stanoveny ve zvláštních směrnicích.[26] Zvláštními směrnicemi může být délka tohoto období změněna.[27] Zvláštními směrnicemi může být stanoveno jinak.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES ze dne 12. prosince 2006 kterým se zavádí program Evropa pro občany na podporu aktivního evropského občanství na období 2007 – 2013

text:
               27.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 378/32

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1904/2006/ES
   ze dne 12. prosince 2006
   kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na podporu aktivního evropského občanství na období 2007 – 2013
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 151 a 308 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Smlouva zavádí občanství Unie, které doplňuje občanství jednotlivých členských států. Je důležitým prvkem při posilování a zabezpečování procesu evropské integrace.

               (2)

               Společenství by mělo zajistit, aby si občané byli plně vědomi svého evropského občanství, jeho výhod a práv a povinností, které je třeba prosazovat s řádným ohledem na subsidiaritu a v zájmu soudržnosti.

               (3)

               Je zvláště nutné, aby si evropští občané byli vědomi svého občanství v Evropské unii v souvislosti se širšími úvahami o budoucnosti Evropy zahájenými na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16. a 17. června 2005. Program „Evropa pro občany“ by proto měl doplňovat, nikoli překrývat, jiné kroky učiněné v této souvislosti.

               (4)

               Aby občané mohli evropskou integraci plně podporovat, měl by být kladen větší důraz na jejich společné hodnoty, historii a kulturu jako na klíčové prvky jejich členství ve společnosti založené na zásadách svobody, demokracie a dodržování lidských práv, na kulturní rozmanitosti, toleranci a solidaritě, v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (4), která byla vyhlášena dne 7. prosince 2000.

               (5)

               Podpora aktivního občanství je klíčovým prvkem nejen při posilování boje proti rasismu, xenofobii a nesnášenlivosti, ale také při posilování soudržnosti a rozvoje demokracie.

               (6)

               V souvislosti s informační a komunikační strategií Evropské unie by mělo být zajištěno rozsáhlé šíření a značný dopad činnosti podporované prostřednictvím programu.

               (7)

               S cílem přiblížit Evropu občanům a umožnit jim plně se podílet na budování stále užšího svazku v Evropě je třeba oslovit všechny státní příslušníky a osoby s povolením k pobytu ve zúčastněných zemích, zapojit je do mezinárodních výměn a spolupráce a přispět tak k rozvíjení pocitu sounáležitosti ke společným evropským ideálům.

               (8)

               Evropský parlament v usnesení z roku 1988 označil za žádoucí vyvinout velké úsilí k posílení kontaktů mezi občany různých členských států a konstatoval, že zvláštní podpora rozvoje partnerství obcí nebo měst různých členských států ze strany Evropské unie je odůvodněná a žádoucí.

               (9)

               Evropská rada při několika příležitostech uznala, že je třeba Evropskou unii a její orgány a instituce více přiblížit občanům členských států. Vyzvala orgány Unie, aby i nadále udržovaly a podporovaly otevřený, průhledný a pravidelný dialog s organizovanou občanskou společností, a tím podporovaly zapojení občanů do veřejného života a rozhodovacího procesu, a aby přitom zdůrazňovaly základní hodnoty, které občané Evropy sdílejí.

               (10)

               Rozhodnutím 2004/100/ES ze dne 26. ledna 2004 (5) Rada zavedla akční program Společenství na podporu aktivního evropského občanství (účast občanů), jenž potvrdil potřebu prosazovat udržitelný dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní zapojení občanů.

               (11)

               Občanské projekty s nadnárodním rozměrem a neomezené hranicemi jednotlivých odvětví jsou významným nástrojem pro oslovení občanů a pro podporu evropského povědomí, evropské politické integrace, sociálního začlenění a vzájemného porozumění.

               (12)

               Organizace občanské společnosti na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni jsou významným prvkem aktivní účasti občanů na životě společnosti a pomáhají oživit všechny aspekty veřejného života. Jsou také zprostředkovateli mezi Evropou a jejími občany. Proto by měla být jejich nadnárodní spolupráce podporována a posilována.

               (13)

               Evropské organizace zabývající se výzkumem veřejné politiky mohou svými myšlenkami a úvahami přispět do diskuse na evropské úrovni. Je proto také žádoucí podporovat prostřednictvím stanovení postupů s průhlednými kritérii, které podporují sítě na výměnu informací, jejich činnosti odrážející závazek vytvořit evropskou identitu a občanství jako vazbu mezi evropskými orgány a občany.

               (14)

               Je rovněž vhodné pokračovat v činnosti započaté Evropskou unií v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů působících v oblasti kultury na evropské úrovni (6) na ochranu a připomínání památky hlavních míst a archivů spojených s deportacemi. Udržování povědomí o konečných rozměrech a tragických dopadech druhé světové války a podpora všeobecné paměti tak mohou sloužit jako prostředky vypořádání se s minulostí a vytváření budoucnosti.

               (15)

               Prohlášení o sportu přijaté Evropskou radou na zasedání v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 uvádí, že i když v této oblasti nemá Společenství žádné přímé pravomoci, musí ve své činnosti podle různých ustanovení Smlouvy přihlížet ke společenské, vzdělávací a kulturní funkci, která je sportu vlastní.

               (16)

               Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností.

               (17)

               Kandidátské země a země ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, jsou v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny, uznávány za potenciální účastníky programů Společenství.

               (18)

               Na zasedání Evropské rady v Soluni konaném ve dnech 19. a 20. června 2003 byla přijata „Agenda pro země západního Balkánu: směřování k evropské integraci“, která vyzvala země západního Balkánu k účasti na programech a v agenturách Společenství; země západního Balkánu by tudíž měly být považovány za potenciální účastníky programů Společenství.

               (19)

               Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.

               (20)

               Postupy pro sledování a hodnocení programu by měly využívat cíle a ukazatele, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, důležité a časově vymezené.

               (21)

               Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), (dále jen „finanční nařízení“) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), která chrání finanční zájmy Společenství, musí být uplatňována s ohledem na zásady jednoduchosti a důslednosti při volbě rozpočtových prostředků, omezování počtu případů, kdy si Komise ponechává přímou odpovědnost za jejich provádění a řízení, a vyžadovanou úměrnost mezi zdroji a administrativním zatížením plynoucím z jejich využívání.

               (22)

               Rovněž je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a ke zpětnému získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity.

               (23)

               V souladu se zásadou řádného finančního řízení je možné provádění programu zjednodušit využitím financování paušálními částkami buď na podporu poskytovanou účastníkům programu, nebo na podporu Společenství poskytovanou strukturám vzniklým na vnitrostátní úrovni pro správu programu.

               (24)

               Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finačním řízení (9).

               (25)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy činností a opatření v rámci daného programu lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

               (26)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (10).

               (27)

               V souladu s rozhodnutím 2004/100/ES by měla být přijata přechodná opatření ke sledování činností zahájených před 31. prosincem 2006,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti programu
   1.   Tímto rozhodnutím se pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 zřizuje program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
   2.   Program přispívá k těmto obecným cílům:

               a)

               poskytovat občanům příležitost spolupracovat a podílet se na budování demokratické a do světa otevřené Evropy, která bude stále užším svazkem, sjednoceným a obohaceným díky své kulturní rozmanitosti, a rozvíjet tak občanství Evropské unie;

               b)

               rozvíjet vědomí evropské identity, vycházející ze společných hodnot, historie a kultury;

               c)

               podporovat pocit přináležitosti k Evropské unii mezi jejími občany;

               d)

               posilovat toleranci a vzájemné porozumění mezi evropskými občany, respektovat a podporovat kulturní a jazykovou rozmanitost a zároveň přispívat k dialogu mezi kulturami.

         Článek 2
   Konkrétní cíle programu
   Program má v souladu se základními cíli Smlouvy tyto konkrétní cíle uskutečňované na nadnárodní úrovni:

               a)

               setkávání občanů z různých místních komunit po celé Evropě, aby mohli sdílet a vyměňovat si zkušenosti, názory a hodnoty, poučit se z historie a utvářet budoucnost;

               b)

               podpora činnosti, diskusí a úvah souvisejících s evropským občanstvím, demokracií, společnými hodnotami, historií a kulturou prostřednictvím spolupráce organizací občanské společnosti na evropské úrovni;

               c)

               přiblížení Evropy jejím občanům tak, že budou propagovány evropské hodnoty a úspěchy, jichž Evropa dosáhla, a zároveň bude uchovávána vzpomínka na její minulost;

               d)

               podpora spolupráce mezi občany a organizacemi občanské společnosti ze všech zúčastněných států, příspěvek k interkulturnímu dialogu a zdůrazňování rozmanitost i jednotu Evropy, přičemž by se zvláštní pozornost měla věnovat činnostem, které se zaměřují na vytváření užších vazeb mezi občany členských států Evropské unie ve složení k 30. dubnu 2004 a občanů členských států, které přistoupily od tohoto dne.

         Článek 3
   Akce
   1.   Cílů programu se dosahuje prostřednictvím podpory činností v rámci následujících akcí, jejichž podrobnosti jsou obsaženy v části I přílohy:

               a)

               Aktivní občané pro Evropu:

                           —

                           partnerství měst,

                           —

                           projekty občanů a podpůrná opatření.

               b)

               Aktivní občanská společnost v Evropě:

                           —

                           strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem v oblasti veřejné politiky (skupiny expertů),

                           —

                           strukturální podpora organizací občanské společnosti na evropské úrovni,

                           —

                           podpora projektů uskutečňovaných z podnětu organizací občanské společnosti.

               c)

               Společně pro Evropu:

                           —

                           velmi významné události, jako jsou vzpomínkové oslavy, udělování cen, umělecké projekty, celoevropské konference,

                           —

                           studie, průzkumy a výzkumy veřejného mínění,

                           —

                           nástroje pro šíření informací.

               d)

               Aktivní evropská paměť:

                           —

                           ochrana hlavních míst a archivů spojených s deportacemi a připomínání památky obětí.

         2.   V rámci každé činnosti lze upřednostnit vyvážené začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států, jak stanoví konkrétní cíl uvedený v čl. 2 písm. d).
   Článek 4
   Formy opatření Společenství
   1.   Opatření Společenství mohou mít podobu například grantů nebo veřejných zakázek.
   2.   Přidělené granty Společenství mohou mít zvláštní podobu, například provozních grantů, grantů na činnost, stipendií nebo cen.
   3.   Veřejné zakázky se vztahují na pořízení služeb, jako je organizování akcí, studie a výzkum, nástroje pro šíření informací, sledování a hodnocení.
   4.   Grant Společenství lze příjemcům udělit, pokud splňují požadavky uvedené v části II přílohy.
   Článek 5
   Účast na programu
   Programu se mohou účastnit tyto země (dále jen „zúčastněné země“):

               a)

               členské státy;

               b)

               země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s ustanoveními uvedené dohody;

               c)

               kandidátské země, které využívají předvstupní strategii v souladu s obecnými zásadami, podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřenými s těmito zeměmi;

               d)

               země západního Balkánu v souladu s pravidly, která budou stanovena společně s těmito zeměmi po uzavření rámcových dohod o jejich účasti na programech Společenství.

         Článek 6
   Přístup k programu
   Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím aktivní evropské občanství, zejména místním orgánům a organizacím, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), skupinám občanů a jiným organizacím občanské společnosti.
   Článek 7
   Spolupráce s mezinárodními organizacemi
   Program může zahrnovat společné a inovační činnosti v oblasti aktivního evropského občanství s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením a různými pravidly dané instituce nebo organizace.
   Článek 8
   Prováděcí opatření
   1.   Komise přijme opatření nezbytná k provádění programu v souladu s přílohou.
   2.   Postupem podle čl. 9 odst. 2 se přijímají tato opatření:

               a)

               způsoby provádění programu, včetně ročního pracovního plánu, kritéria výběru a postupy výběru;

               b)

               všeobecná rovnováha mezi jednotlivými činnostmi programu;

               c)

               postupy pro sledování a hodnocení programu;

               d)

               finanční podpora (částka, doba trvání, rozdělení a příjemci) poskytovaná Společenstvím v souvislosti se všemi provozními granty, víceletými dohodami o partnerství v rámci akce 1 a velmi významnými událostmi v rámci akce 3.

         3.   Veškerá ostatní opatření nezbytná k provádění programu se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 3.
   4.   Postupem uvedeným v odstavci 2 může Komise pro každou z akcí uvedenou v příloze vypracovat pokyny s cílem přizpůsobit program jakýmkoli změnám priorit v oblasti aktivního evropského občanství.
   Článek 9
   Výbor
   1.   Komisi je nápomocen výbor.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
   3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   4.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 10
   Soudržnost s ostatními nástroji Společenství a Evropské unie
   1.   Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v ostatních oblastech činnosti Společenství, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, kultury, mládeže, sportu, životního prostředí, audiovizuálního odvětví a sdělovacích prostředků, základních práv a svobod, sociálního začlenění, rovného postavení mužů a žen, boje proti všem formám diskriminace, rasismu a xenofobie, vědeckého výzkumu, informační společnosti a vnější činnosti Společenství, obzvláště na úrovni evropské politiky sousedství.
   2.   S cílem uskutečnit činnosti, jež splňují cíle programu a jiných nástrojů Společenství a Evropské unie, může program sdílet zdroje s těmito ostatními nástroji.
   Článek 11
   Finanční krytí
   1.   Finanční krytí pro provádění programu na období uvedené v článku 1 se stanoví na 215 milionů EUR.
   2.   Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
   Článek 12
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční podpora má formu grantů udělovaných právnickým osobám. V závislosti na povaze činnosti a sledovaném cíli mohou být granty rovněž uděleny fyzickým osobám.
   2.   Za činnosti či projekty prováděné v rámci programu může Komise fyzickým nebo právnickým osobám udělit ceny.
   3.   V souladu s článkem 181 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v závislosti na povaze dané činnosti může být povoleno paušální financování nebo uplatnění sazeb jednotkových nákladů.
   4.   Lze povolit spolufinancování ve formě věcného plnění.
   5.   Komise může s ohledem na charakter příjemců a povahu činností rozhodnout o osvobození příjemců od povinnosti prokazovat své odborné schopnosti a kvalifikace požadované k provedení navrhované činnosti nebo pracovního programu.
   6.   Množství informací, které má příjemce poskytnout, může být v případě nízkých grantů omezeno.
   7.   Ve zvláštních případech, jako je udělení nízkého grantu, nemusí příjemce dokazovat svou finanční způsobilost k provedení plánovaného projektu nebo pracovního programu.
   8.   Provozní granty udělené v rámci programu subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu, jak je vymezeno v článku 162 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, se v případě opětovného poskytnutí automaticky nesnižují.
   Článek 13
   Ochrana finančních zájmů Společenství
   1.   Komise zajistí, aby v případech, kdy jsou prováděna opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí, byly finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
   2.   U činností Společenství financovaných v rámci programu se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoliv porušení práva Společenství nebo smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Společenstvími spravované, a to formou neoprávněného výdaje.
   3.   Komise může snížit, pozastavit nebo vymáhat nazpět částku finanční pomoci poskytnutou pro určitou činnost, pokud shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto rozhodnutím nebo individuálním rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na základě kterých byla daná finanční pomoc přidělena, nebo pokud vyjde najevo, že činnost doznala bez souhlasu Komise změny, která je v rozporu s podstatou nebo prováděcími podmínkami daného projektu.
   4.   Pokud nebyly dodrženy termíny nebo je vývojem provádění činnosti odůvodněna pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce této pomoci, aby do určité doby předložil vysvětlení. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající finanční podporu a žádat navrácení částek, které již byly vyplaceny.
   5.   Neoprávněně vyplacené částky se navrátí Komisi. K částkám, které nebyly vráceny v přiměřené době, se připočte úrok podle podmínek stanovených ve finančním nařízení.
   Článek 14
   Sledování a hodnocení
   1.   Komise zajistí pravidelné sledování programu. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 3 písm. a) a c).
   Konkrétní cíle mohou být revidovány v souladu s článkem 251 Smlouvy.
   2.   Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávu Evropskému parlamentu.
   3.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:

               a)

               nejpozději 31. prosince 2010 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních ukazatelích provádění programu;

               b)

               nejpozději 31. prosince 2011 sdělení o pokračování programu;

               c)

               nejpozději 31. prosince 2015 zprávu o následném hodnocení.

         Článek 15
   Přechodné ustanovení
   Činnosti zahájené podle rozhodnutí 2004/100/ES před 31. prosincem 2006 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
   Podle článku 18 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí 2004/100/ES, poskytnuty pro účely programu.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2007.

      V Štrasburku dne 12. prosince 2006.

            Za Evropský parlament

            předseda

         Josep BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  Úř. věst. C 28, 3.2.2006, s. 29.

      (2)  Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 81.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 25. září 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne 25. října 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 11. prosince 2006.

      (4)  Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 6.

      (6)  Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 40.

      (7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komisí (ES, Euratom) č. 1248/2006 (Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 3).

      (9)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006. s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (11)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (12)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (13)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      PŘÍLOHA
      I.   POPIS AKCÍ
      Doplňující informace o přístupu k programu
      Organizace občanské společnosti uvedené v článku 6 zahrnují mezi jiným odbory, vzdělávací instituce a organizace činné v oblasti dobrovolnické práce a amatérského sportu.
      AKCE 1:   Aktivní občané pro Evropu
      Tato akce tvoří součást programu přímo zaměřenou na činnosti zapojující občany. Tyto činnosti spadají do následujících dvou kategorií opatření:
      Partnerství měst
      Cílem tohoto opatření jsou činnosti, které zahrnují nebo prosazují přímou výměnu mezi evropskými občany prostřednictvím jejich účasti v činnostech v rámci partnerství měst. Může se jednat o jednorázové či pilotní činnosti nebo tyto činnosti mohou mít podobu strukturovaných, víceletých a vícestranných dohod, které zaujímají více programovaný přístup a zahrnují řadu činností od setkávání občanů až po zvláštní konference nebo semináře věnované oblastem společného zájmu, spolu se souvisejícími publikacemi, jež jsou pořádány v souvislosti s činnostmi v rámci partnerství měst. Toto opatření aktivně přispěje k posílení znalostí a porozumění občanů a jednotlivých kultur o sobě a mezi sebou navzájem.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo Radě evropských obcí a regionů (CEMR), což je subjekt, jenž sleduje cíl obecného evropského zájmu a aktivně působí v oblasti partnerství měst.
      Projekty občanů a podpůrná opatření
      V rámci tohoto opatření jsou podporovány různé projekty, které nejsou omezeny hranicemi států ani jednotlivých odvětví a jsou do nich přímo zapojeni občané. Přednost se dává projektům, jejichž cílem je podpora účasti na místní úrovni. Rozsah a působnost těchto projektů bude záležet na vývoji ve společnosti a bude se za použití inovačních přístupů zabývat možnostmi, jak reagovat na zjištěné potřeby. Mělo by být podporováno využívání nových technologií, zejména technologií informační společnosti. Tyto projekty podpoří setkávání občanů z různých oborů a oblastí, kteří budou spolupracovat nebo diskutovat o společných evropských otázkách, a rozvíjet tak vzájemné porozumění a zvyšovat povědomí o procesu evropské integrace.
      Aby bylo možné zlepšit partnerství měst a projekty zaměřené na občany, je nutné vypracovat podpůrná opatření, která by zajistila správné postupy, výměnu zkušeností mezi zástupci zúčastněných stran na místní i regionální úrovni, včetně orgánů veřejné moci, a rozvoj nových kvalifikací, například prostřednictvím školení.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno přinejmenším 45 %.
      AKCE 2:   Aktivní občanská společnost v Evropě
      Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem v oblasti veřejné politiky (nezávislé skupiny odborníků)
      Subjekty, které jsou zdrojem nových myšlenek a úvah týkajících se evropských záležitostí, jsou důležitými institucionálními partnery, kteří jsou schopni orgánům a institucím EU poskytnout nezávislá strategická doporučení přesahující hranice jednotlivých odvětví. Mohou provádět činnosti, kterými přispívají do diskuse o občanství Evropské unie a o evropských hodnotách a kulturách. Toto opatření se zaměřuje na posilování institucionální kapacity těchto organizací, které jsou reprezentativní, poskytují skutečnou evropskou přidanou hodnotu, mohou mít výrazný multiplikační efekt a jsou schopny spolupracovat s ostatními příjemci tohoto programu. Důležitým prvkem v této oblasti je posilování transevropských sítí. Granty lze udělit na základě víceletého pracovního plánu, který v sobě spojuje řadu témat či činností.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo sdružení „Groupement d'études et de recherches Notre Europe“ a „Institut für Europäische Politik“, což jsou subjekty, jež sledují cíl obecného evropského zájmu.
      Strukturální podpora organizací občanské společnosti na evropské úrovni
      Organizace občanské společnosti jsou důležitou součástí občanské, vzdělávací, kulturní a politické činnosti, jež přispívá k účasti na životě společnosti. Musí existovat a být schopny fungovat a spolupracovat na evropské úrovni. Měly by rovněž být schopné podílet se na vymezování politik prostřednictvím konzultací. Toto opatření jim poskytne kapacitu a stabilitu k tomu, aby napříč jednotlivými odvětvími a v horizontálním rozměru působily na své členy a občanskou společnost na evropské úrovni jako nadnárodní katalyzátory, a přispívaly tak k dosažení cílů programu. Důležitým prvkem v této oblasti činnosti je posilování transevropských sítí a evropských sdružení. Granty lze udělit na základě víceletého pracovního plánu, který v sobě spojuje řadu témat či činností.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo třem subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu: Platformě evropských sociálních nevládních organizací, Evropskému hnutí a Evropské radě pro uprchlíky a exulanty.
      Podpora projektů uskutečňovaných z podnětu organizací občanské společnosti
      Organizace občanské společnosti na místní, regionální a celostátní úrovni nebo na evropské úrovni zapojují občany nebo zastupují jejich zájmy prostřednictvím diskusí, publikací, obhajoby a prostřednictvím jiných konkrétních nadnárodních projektů. Zavádění evropského rozměru do činností organizací občanské společnosti či pokračování v jejím zohledňování umožní těmto organizacím posílit své kapacity a získat širší cílové skupiny. Přímá spolupráce organizací občanské společnosti z různých členských států přispěje ke vzájemnému porozumění, pokud jde o různé kultury a názory, a ke ztotožnění se se sdílenými zájmy a hodnotami. Ačkoli může probíhat formou jednotlivých projektů, zajistí dlouhodobější přístup rovněž udržitelnější dopad a rozvoj sítí a součinností.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno přibližně 31 % prostředků.
      AKCE 3:   Společně pro Evropu
      Velmi významné události
      Toto opatření podpoří akce organizované Komisí, případně ve spolupráci s členskými státy nebo jinými příslušnými partnery, které jsou významné svým rozsahem a oblastí působnosti, zaměřují se na národy Evropy, pomáhají zvýšit jejich vnímání sounáležitosti ke stejnému společenství a jejich povědomí o historii, dosažených úspěších a hodnotách Evropské unie, zapojují je do interkulturního dialogu a přispívají k rozvoji jejich evropské identity.
      Mezi tyto akce mohou patřit oslavy historických událostí, připomínání evropských úspěchů, umělecké projekty, zvyšování povědomí o konkrétních problematikách, celoevropské konference a udělování cen pořádané s cílem zdůraznit významné úspěchy. Mělo by být podporováno využívání nových technologií, zejména technologií informační společnosti.
      Studie
      S cílem lépe porozumět aktivnímu občanství na evropské úrovni Komise vypracuje studie a přehledy a provede výzkumy veřejného mínění.
      Nástroje pro šíření informací
      Jelikož je toto opatření zaměřeno na občany a na různorodost iniciativ v oblasti aktivního občanství, je třeba poskytovat komplexní informace o jednotlivých činnostech programu, o ostatních evropských činnostech týkajících se problematiky občanství a o dalších souvisejících iniciativách, a to prostřednictvím internetového portálu a jiných nástrojů.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo těmto subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu: „Association Jean Monet“, „Centre européen Robert Schuman“ a „Maisons de l'Europe“, které jsou sdruženy na vnitrostátní a na evropské úrovni.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno přibližně 10 % prostředků.
      AKCE 4:   Aktivní evropská paměť
      V rámci této akce se mohou podporovat tyto druhy projektů:

                  —

                  za účelem ochrany hlavních míst a památníků spojených s masovými deportacemi, bývalými koncentračními tábory a jinými dějišti nacistického masového mučení a vyhlazování, jakož i archivů dokumentujících tyto události, a za účelem udržování památky obětí i těch, kteří v extrémních podmínkách zachraňovali lidi před holocaustem;

                  —

                  za účelem připomínání památky obětí masového vyhlazování a masových deportací spojených se stalinismem, jakož i ochrany památníků a archivů dokumentujících tyto události.

            Orientačně budou z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přidělena přibližně 4 % prostředků.
      II.   ŘÍZENÍ PROGRAMU
      Provádění programu se řídí zásadami transparentnosti a otevřenosti vůči různorodým organizacím a projektům. V důsledku toho jsou projekty a činnosti obecně vybírány na základě veřejných výzev k předkládání návrhů. Odchýlit se je možné pouze za velmi specifických okolností a v plném souladu s čl. 168 odst. 1 písm. c) a d) nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
      Program rozvíjí zásadu víceletých partnerství, přičemž vychází ze schválených cílů a z analýzy výsledků, aby se zajistily vzájemné výhody plynoucí jak pro občanskou společnost, tak i pro Evropskou unii. Maximální délka financování v rámci jedné grantové dohody podle programu je omezena na tři roky.
      Pro některé činnosti může být nutné schválit nepřímé centralizované řízení prostřednictvím výkonné agentury nebo, zejména pokud jde o akci 1, prostřednictvím vnitrostátních agentur.
      Veškeré činnosti jsou prováděny na nadnárodním základě. Podporují mobilitu občanů a myšlenek v rámci Evropské unie.
      Důležité jsou prvky vytváření sítí a zaměřování se na multiplikační účinky, včetně využívání informačních a komunikačních technologií, a tyto prvky se promítnou do druhu činností i do rozmanitosti organizací, které do nich budou zapojeny. Je podporován rozvoj vzájemných vztahů a součinnosti mezi různými typy zúčastněných subjektů zapojených do programu.
      Rozpočet programu může rovněž zahrnovat výdaje spojené s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo nezbytné pro řízení programu a pro splnění jeho cílů, zejména studie, setkávání, informační a publikační činnost, výdaje spojené s počítačovými sítěmi pro výměnu informací a veškeré jiné výdaje na administrativní a technickou pomoc, o nichž může Komise rozhodnout k zajištění řízení programu.
      Celkové administrativní výdaje na program by měly být přiměřené úkolům stanoveným v příslušném programu a měly by orientačně představovat přibližně 10 % celkového rozpočtu programu.
      Komise může případně uskutečňovat informační, publikační a propagační činnost, a tím zajistit širokou znalost a značný dopad činností podporovaných prostřednictvím programu.
      III.   KONTROLY A AUDITY
      Pro projekty, které byly vybrány v souladu s tímto rozhodnutím, bude zaveden systém náhodného auditu.
      Příjemce grantu musí Komisi po dobu pěti let následujících po poslední platbě poskytnout všechny podklady týkající se výdajů. Příjemce grantu zajistí, aby byly Komisi případně zpřístupněny podklady, jež jsou v držení partnerů nebo členů subjektu.
      Komise může provádět kontrolu použití grantu přímo prostřednictvím svých vlastních pracovníků nebo jiného kvalifikovaného externího subjektu podle své volby. Tyto audity mohou být prováděny po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku grantu. Nálezy auditu mohou vést k případnému rozhodnutí Komise o vymáhání částky.
      Zaměstnanci Komise a externí osoby schválené Komisí musí mít dostatečné právo na přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení těchto auditů.
      Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, zejména pokud jde o přístup.


title: 2010/594/EU: Rozhodnutí Evropské rady ze dne 16. září 2010 , kterým se mění seznam složení Rady

text:
               6.10.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 263/12

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY
   ze dne 16. září 2010,
   kterým se mění seznam složení Rady
   (2010/594/EU)
   EVROPSKÁ RADA,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 16 odst. 6 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 236 písm. a) této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               S cílem zohlednit v seznamu složení Rady změny, jež do dosavadních smluv přinesla Lisabonská smlouva v oblastech vesmíru a sportu, je třeba přizpůsobit název složení „konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum)“ přidáním slova „vesmír“ a název složení „vzdělávání, mládež a kultura“ přidáním slova „sport“.

               (2)

               Měl by proto být změněn seznam složení Rady, jenž je uveden v příloze rozhodnutí Rady (obecné záležitosti) 2009/878/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví seznam jiných složení Rady, než která jsou uvedena v čl. 16 odst. 6 druhém a třetím pododstavci Smlouvy o Evropské unii (1), a jehož znění je uvedeno rovněž v příloze I jednacího řádu Rady (2),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Seznam složení Rady uvedený v příloze rozhodnutí 2009/878/EU, a tedy i seznam složení Rady uvedený v příloze I jednacího řádu Rady, se mění takto:

               1)

               bod 6. „Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum)“ se nahrazuje tímto:

                           „6.

                           Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl, výzkum a vesmír)“;

               2)

               bod 10. „Vzdělávání, mládež a kultura“ se nahrazuje tímto:

                           „10.

                           Vzdělávání, mládež, kultura a sport“.

         Poznámky pod čarou zůstávají beze změn.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 16. září 2010.

            Za Evropskou radu

            předseda

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Úř. věst. L 315, 2.12.2009, s. 46.

      (2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35.


title: 2013/715/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci Konference ministrů Světové obchodní organizace k přistoupení Jemenské republiky ke Světové obchodní organizaci

text:
               6.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 326/44

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 2. prosince 2013
   o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci Konference ministrů Světové obchodní organizace k přistoupení Jemenské republiky ke Světové obchodní organizaci
   (2013/715/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 12. dubna 2000 požádala vláda Jemenské republiky o přistoupení k Marrákešské dohodě o zřízení Světové obchodní organizace (WTO) podle článku XII uvedené dohody.

               (2)

               Ve dnech 17. a 19. července 2000 byla zřízena pracovní skupina pro přistoupení Jemenské republiky, jejímž úkolem bylo dosáhnout dohody o podmínkách přistoupení přijatelných pro Jemenskou republiku a všechny členy WTO.

               (3)

               Komise jménem Unie vyjednala komplexní soubor závazků týkajících se otevření trhu Jemenské republiky, které splňují požadavky Unie.

               (4)

               Tyto závazky jsou nyní začleněny do protokolu o přistoupení Jemenské republiky k WTO.

               (5)

               Očekává se, že přistoupení k WTO bude mít pozitivní a trvalý přínos pro proces hospodářské reformy a udržitelný rozvoj v Jemenské republice.

               (6)

               Protokol o přistoupení by proto měl být schválen.

               (7)

               Článek XII Dohody o zřízení WTO uvádí, že podmínky přistoupení se stanoví dohodou mezi přistupujícím členem a WTO a že je na straně WTO schvaluje Konference ministrů.

               (8)

               Proto je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujut v rámci Konference ministrů WTO k přistoupení Jemenské republiky k WTO,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci Konference ministrů WTO k přistoupení Jemenské republiky k WTO, je přistoupení schválit.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 2. prosince 2013.

            Za Radu

            předseda

         E. GUSTAS


title: 2014/546/EU, Euratom: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. dubna 2014 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Výkonné agentury pro malé a střední podniky (dříve Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace) na rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/104

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 3. dubna 2014
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Výkonné agentury pro malé a střední podniky (dříve Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace) na rozpočtový rok 2012
   (2014/546/EU, Euratom)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2012 (1),

               —

               s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2012 (COM(2013) 570 – C7–0273/2013) (2),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Výkonné agentury pro konkurenceschopnost a inovace za rozpočtový rok 2012,

               —

               s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po udělení absolutoria za rozpočtový rok 2011 (COM(2013) 668) a na pracovní dokumenty útvarů Komise připojené k této zprávě (SWD(2013) 348 a SWD(2013) 349),

               —

               s ohledem na zprávu Komise o hodnocení financí Unie založeném na dosažených výsledcích (COM(2013) 461) a na pracovní dokumenty útvarů Komise připojené k této zprávě (SWD(2013) 228 a SWD(2013) 229),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Komise pro orgán udělující absolutorium o interních auditech provedených v roce 2012 (COM(2013) 606) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě (SWD(2013) 314),

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Výkonné agentury pro konkurenceschopnost a inovace za rozpočtový rok 2012, spolu s odpověďmi agentury (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů (4) a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rok 2012 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 18. února 2014 o absolutoriu, které má být uděleno výkonným agenturám za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2012 (05850/2014 – C7–0049/2014),

               —

               s ohledem na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 55, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6), a zejména na články 62, 164, 165 a 166 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (7), a zejména na čl. 14 odst. 3 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 ze dne 21. září 2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (8), a zejména na čl. 66 odst. 1 a 2 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na rozhodnutí Komise 2004/20/ES ze dne 23. prosince 2003 o zřízení výkonné agentury pro řízení činnosti Společenství v oblasti energetiky podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003, nazvané „Výkonná agentura pro inteligentní energii“ (9),

               —

               s ohledem na rozhodnutí Komise 2007/372/ES ze dne 31. května 2007, kterým se mění rozhodnutí 2004/20/ES s cílem změnit Výkonnou agenturu pro inteligentní energii na Výkonnou agenturu pro konkurenceschopnost a inovace (10),

               —

               s ohledem na prováděcí rozhodnutí Komise 2013/771/EU ze dne 17. prosince 2013 o zřízení Výkonné agentury pro malé a střední podniky a o zrušení rozhodnutí 2004/20/ES a 2007/372/ES (11),

               —

               s ohledem na článek 76 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska ostatních dotčených výborů (A7-0242/2014),

               A.

               vzhledem k tomu, že podle čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii má Komise plnit rozpočet a řídit programy a podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie tak činí ve spolupráci s členskými státy na vlastní odpovědnost, v souladu se zásadami řádného finančního řízení;

               1.

               uděluje řediteli Výkonné agentury pro malé a střední podniky (dříve Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace) absolutorium za plnění rozpočtu výkonné agentury na rozpočtový rok 2012;

               2.

               uvádí své připomínky v usnesení, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Komise a výkonné agentury;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí, spolu s rozhodnutím o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2012, oddíl III – Komise, a usnesení, které je nedílnou součástí těchto rozhodnutí, řediteli Výkonné agentury pro malé a střední podniky, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řadě L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 56, 29.2.2012.

      (2)  Úř. věst. C 334, 15.11.2013, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 365, 13.12.2013, s. 49.

      (4)  Úř. věst. C 331, 14.11.2013, s. 10.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 297, 22.9.2004, s. 6.

      (9)  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 85.

      (10)  Úř. věst. L 140, 1.6.2007, s. 52.

      (11)  Úř. věst. L 341, 18.12.2013, s. 73.


title: 2014/172/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 2013 o podpisu, jménem Evropské unie a jejích členských států, a prozatímním provádění Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

text:
               28.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 93/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 22. října 2013
   o podpisu, jménem Evropské unie a jejích členských států, a prozatímním provádění Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
   (2014/172/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby jménem Unie a jejích členských států a Chorvatské republiky zahájila jednání s Černou Horou za účelem sjednání Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“).

               (2)

               Tato jednání byla úspěšně ukončena parafováním protokolu dne 16. května 2013.

               (3)

               Protokol by měl být podepsán jménem Unie a jejích členských států s výhradou pozdějšího uzavření.

               (4)

               Pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii, řídí se uzavření protokolu zvláštním postupem.

               (5)

               Vzhledem k přistoupení Chorvatska k Unii dne 1. července 2013 by měl být protokol prozatímně prováděn s účinkem od uvedeného dne,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“) se schvaluje jménem Unie a jejích členských států s výhradou jeho uzavření.
   Znění protokolu je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat protokol jménem Unie a jejích členských států.
   Článek 3
   Protokol je v souladu se svým článkem 12 prováděn prozatímně ode dne 1. července 2013 až do dokončení postupů nezbytných k jeho uzavření.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 22. října 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS