title: Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ze dne 20. ledna 2011 , kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (ESRB/2011/1)

text:
               24.2.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 58/4

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 20. ledna 2011,
   kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika
   (ESRB/2011/1)
   2011/C 58/04
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (2),
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Tento jednací řád doplňuje nařízení (EU) č. 1092/2010 ve spojení s nařízením (EU) č. 1096/2010. Výrazy použité v tomto jednacím řádu mají stejný význam jako v nařízení (EU) č. 1092/2010 a nařízení (EU) č. 1096/2010.
   HLAVA 1

      ORGANIZACE

      KAPITOLA I

         Generální rada

   Článek 2
   Zasedání generální rady
   1.   Generální rada určuje dny svých řádných zasedání na návrh předsedy ESRB. Řádná zasedání generální rady se v zásadě uskutečňují podle rozvrhu, který generální rada určí s dostatečným časovým předstihem před začátkem každého kalendářního roku. V průběhu roku lze do stanoveného rozvrhu doplňovat dodatečná řádná zasedání.
   2.   V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 může předseda svolávat mimořádná zasedání buď z vlastní iniciativy nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů generální rady s hlasovacím právem. Předseda svolává mimořádná zasedání zpravidla alespoň dva kalendářní dny předem, nezasedá-li generální rada prostřednictvím telekonference, kterou lze svolat jeden den předem.
   3.   Generální rada může zasedat prostřednictvím telekonference, ledaže: i) na řádném zasedání vznese proti telekonferenci námitky nejméně pět členů generální rady s hlasovacím právem nebo ii) na mimořádném zasedání vznese proti telekonferenci námitky nejméně deset členů generální rady s hlasovacím právem.
   Článek 3
   Členství
   1.   Příslušné vnitrostátní orgány dohledu oznámí sekretariátu ESRB jména svých příslušných zástupců na vysoké úrovni nebo případně společných zástupců, které jmenovaly do funkce členů generální rady bez hlasovacího práva, a označí vnitrostátní orgány dohledu, které tito zástupci zastupují.
   2.   Sekretariát ESRB vede a aktualizuje seznam příslušných vnitrostátních orgánů dohledu a jejich zástupců v generální radě. Každá změna skutečností uvedených v tomto seznamu se oznamuje sekretariátu ESRB.
   Článek 4
   Účast na zasedáních generální rady
   1.   Vyjma případů stanovených v čl. 9 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 1092/2010 se zasedání generální rady mohou účastnit pouze členové uvedení v čl. 6 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1092/2010.
   2.   Kromě členů s hlasovacím právem a předsedy Hospodářského a finančního výboru se může do diskuse přímo zapojit jen jeden zástupce vnitrostátních orgánů dohledu na vysoké úrovni za každý členský stát, a to pokud se týká bodů, pro které byl jako vnitrostátní zástupce jmenován. Ostatní zástupci vnitrostátních orgánů dohledu se zasedání účastní jako pozorovatelé. Není-li ustanoven společný zástupce, postupují jmenovaní zástupci vnitrostátních orgánů dohledu ve vzájemné součinnosti a sekretariátu ESRB oznámí nejpozději pět kalendářních dnů před zasedáním generální rady body na pořadu jednání generální rady, jejichž projednávání se zúčastní. Spadá-li určitý bod jednání do působnosti dvou či více vnitrostátních orgánů dohledu, dohodnou se příslušné orgány na způsobu uplatnění rotačního principu podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010. Nedosáhnou-li vnitrostátní orgány dohledu ohledně uplatnění rotačního principu dohody, rozhodne před každým zasedáním člen ESRB zastupující národní centrální banku příslušného členského státu o tom, který zástupce se do diskuse o příslušném bodu jednání přímo zapojí, a své rozhodnutí zástupcům oznámí.
   3.   Člen, který se nemůže účastnit zasedání, může písemně jmenovat zástupce, který se zasedání zúčastní bez hlasovacího práva. Prokáže-li úřadující člen ESRB, že se nemůže zasedání účastnit po dobu tří měsíců, lze jmenovat náhradníka, který se zasedání bude účastnit s hlasovacím právem. Jmenování náhradníka či zástupce a účast doprovodné osoby se písemně oznámí sekretariátu ESRB s dostatečným časovým předstihem před zasedáním. V případě nepřítomnosti předsedy předsedá generální radě první místopředseda. V případě nepřítomnosti předsedy i prvního místopředsedy generální radě předsedá druhý místopředseda. Předseda poradního vědeckého výboru a dva místopředsedové tohoto výboru jmenují své náhradníky či zástupce z řad členů poradního vědeckého výboru. Náhradníkem či zástupcem předsedy poradního technického výboru je místopředseda poradního technického výboru.
   4.   Členy generální rady, jejich náhradníky či zástupce může doprovázet jedna osoba. Průběh zasedání je těmto osobám přenášen do samostatné zasedací místnosti.
   5.   Vedoucí sekretariátu ESRB pomáhá předsedovi ESRB řídit jednání a hlasování.
   6.   Předseda ESRB může z vlastní iniciativy nebo na návrh jiných členů generální rady k určitým bodům jednání přizvat ad hoc jiné osoby, je-li to vhodné a v souladu s požadavky na zachování důvěrnosti.
   Článek 5
   Organizace zasedání generální rady
   1.   Předseda ESRB sestaví předběžný pořad jednání pro řádné zasedání generální rady a spolu se související dokumentací jej předloží ke konzultaci řídícímu výboru nejméně osm kalendářních dnů před zasedáním řídícího výboru. Předseda poté předběžný pořad jednání spolu se související dokumentací předloží členům generální rady nejméně deset kalendářních dnů před zasedáním generální rady.
   2.   Na návrh předsedy nebo jiného člena generální rady může generální rada rozhodnout o stažení některých bodů z předběžného pořadu jednání nebo o zařazení některých bodů na předběžný pořad jednání. V návrhu se uvedou důvody, pro něž je návrh podáván; návrh se zašle všem členům generální rady. Na začátku každého zasedání generální rada na návrh předsedy ESRB schválí pořad jednání. Z pořadu jednání se na žádost předsedy ESRB nebo nejméně pěti členů generální rady stáhne rovněž bod, ke kterému nebyly členům generální rady včas předloženy související dokumenty.
   3.   Vedoucí sekretariátu ESRB připraví návrh zápisu z jednání generální rady. Zápis obsahuje rovněž odkaz na dokumenty předložené generální radě, záznam rozhodnutí nebo závěrů přijatých generální radou a listinu přítomných.
   4.   Předseda ESRB předloží návrh zápisu členům generální rady k připomínkám a ke schválení formou písemného řízení nejpozději dva týdny po skončení zasedání nebo pokud to není možné, na následujícím zasedání. Po schválení zápis podepíše předseda ESRB.
   5.   Jednání generální rady je důvěrné.
   6.   V případě mimořádného zasedání generální rady mohou být lhůty uvedené v čl. 4 odst. 2 a v čl. 5 odst. 1 tohoto jednacího řádu zkráceny.
   Článek 6
   Způsob hlasování generální rady
   1.   Generální rada hlasuje na žádost předsedy ESRB. Předseda dá rovněž podnět k hlasování, požádá-li o to některý z členů generální rady s hlasovacím právem.
   2.   V souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 1092/2010 je při jakémkoliv hlasování generální rady nutné kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem. Není-li kvora dosaženo, může předseda ESRB svolat mimořádné zasedání, na němž mohou být rozhodnutí přijímána při kvoru jedné třetiny členů s hlasovacím právem; při tom se použije čl. 2 odst. 2.
   3.   Předseda ESRB může dát podnět k tajnému hlasování, požádá-li o to alespoň pět členů generální rady s hlasovacím právem. Hlasování generální rady týkající se osob je vždy tajné.
   4.   Rozhodnutí lze rovněž přijímat v písemném řízení, nevznese-li námitky alespoň pět členů generální rady s hlasovacím právem. Písemné řízení vyžaduje: i) zpravidla nejméně pět pracovních dnů pro posouzení každým členem generální rady s hlasovacím právem, ii) podpis každého člena generální rady s hlasovacím právem nebo jeho náhradníka v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010 a iii) uvedení tohoto rozhodnutí v zápisu z následujícího zasedání generální rady.

      KAPITOLA II

         První místopředseda

   Článek 7
   Volba prvního místopředsedy
   Volba prvního místopředsedy ESRB ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010 se uskuteční takto:

               a)

               volební orgán se skládá z členů Generální rady Evropské centrální banky (ECB) osobně;

               b)

               předseda ESRB pozve jakožto prezident ECB členy Generální rady ECB na volební zasedání alespoň 15 kalendářních dnů předem. Předseda členy Generální rady ECB rovněž požádá o vyjádření zájmu. Tajemník Generální rady ECB jedná ad hoc jako tajemník volebního orgánu;

               c)

               předseda ESRB volebnímu orgánu předloží seznam kandidátů na funkci prvního místopředsedy na základě vyjádření zájmu, jež byla doručena do začátku volebního zasedání;

               d)

               první místopředseda se volí tajným hlasováním. Je-li jen jediný kandidát, je první místopředseda volen prostou většinou hlasů. Je-li více než jeden kandidát, přistoupí předseda ESRB k postupnému tajnému hlasování. Pokud při prvním hlasování žádný kandidát nezíská prostou většinu hlasů, postupují do druhého hlasování dva kandidáti s nejvyšším počtem hlasů. Je-li na druhém místě více kandidátů se stejným počtem hlasů, mají všichni tito kandidáti právo účastnit se druhého hlasování;

               e)

               nehlasuje-li při druhém hlasování prostá většina hlasů pro žádného kandidáta, je zvolen kandidát s nejvyšším počtem hlasů.

      KAPITOLA III

         Řídící výbor

   Článek 8
   Členství
   1.   Způsobilými kandidáty pro volbu čtyř členů řídícího výboru podle čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010 jsou s výjimkou předsedy ESRB, prvního místopředsedy ESRB a viceprezidenta ECB členové generální rady, kteří jsou členy Generální rady ECB.
   2.   S ohledem na počet členských států v rámci eurozóny a mimo ni v době volby stanoví volební orgán složený ze členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, odpovídajícím způsobem počet členů řídícího výboru ve smyslu čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1092/2010. Za tímto účelem volební orgán zaokrouhluje na nejbližší celé číslo směrem nahoru či dolů.
   3.   S ohledem na shora uvedené rozhodnutí generální rady vyzve předseda ESRB nejméně 15 kalendářních dnů před volbou k tomu, aby způsobilí kandidáti vyjádřili svůj zájem. Předseda ESRB předloží generální radě seznam kandidátů sestavený na základě vyjádření zájmu, jež byla doručena do začátku zasedání svolaného za účelem volby.
   4.   Předseda uspořádá jedno či více tajných hlasování, ve kterém jsou v souladu s poměrem požadovaným podle odstavce 2 zvoleni ti způsobilí kandidáti, kteří obdrželi nejvyšší počet hlasů. V případě rovnosti hlasů se postupně uskuteční další hlasování. Při hlasování by členové generální rady, kteří jsou členy Generální rady ECB, měli usilovat o zajištění vyváženého zastoupení členských států.
   5.   Ke zvolení každého ze čtyř členů uvedených v odstavci 1 je třeba prostá většina hlasů členů generální rady, kteří jsou členy Generální rady ECB a kteří jsou přítomni na zasedání generální rady.
   Článek 9
   Organizace zasedání řídícího výboru
   1.   Zasedáním řídícího výboru předsedá předseda ESRB.
   2.   Řídící výbor určí dny svých zasedání na základě návrhu svého předsedy. Řádná zasedání se zpravidla konají v období čtyř týdnů před zasedáním generální rady.
   3.   Zasedání se mohou konat též prostřednictvím telekonference, ledaže: i) na řádném zasedání vznesou proti telekonferenci námitky nejméně dva členové řídícího výboru nebo ii) na mimořádném zasedání vznese proti telekonferenci námitky nejméně pět členů řídícího výboru.
   4.   Předseda řídícího výboru může na zasedání z vlastní iniciativy nebo na návrh jiných členů řídícího výboru pozvat též jiné osoby, je-li to vhodné a v souladu s požadavky na zachování důvěrnosti.
   5.   Člen řídícího výboru, který se nemůže účastnit zasedání, může písemně jmenovat náhradníka. Náhradníkem předsedy poradního vědeckého výboru je zpravidla jeden ze dvou místopředsedů poradního vědeckého výboru. Náhradníkem předsedy poradního technického výboru je místopředseda poradního technického výboru. Tyto změny se včas před zasedáním řídícího výboru písemně oznamují vedoucímu sekretariátu ESRB.
   Článek 10
   Pořad jednání a činnost
   1.   Pořad jednání jednotlivých zasedání řídícího výboru navrhuje předseda ESRB a řídící výbor jej schvaluje na začátku svého zasedání. Předseda ESRB sestaví předběžný pořad jednání a spolu se souvisejícími dokumenty jej zašle členům řídícího výboru zpravidla nejméně deset kalendářních dnů před zasedáním. Všichni členové řídícího výboru mohou předsedovi navrhovat body jednání a dokumenty, kterými by se měl řídící výbor zabývat.
   2.   Řídící výbor předem přezkoumá body předběžného pořadu jednání pro zasedání generální rady spolu s příslušnou dokumentací. Řídící výbor zajistí přípravu podkladů pro generální radu a případně navrhne možnosti či řešení. Řídící výbor generální radu průběžně informuje o postupu v činnosti ESRB.
   3.   Vedoucí sekretariátu ESRB připraví návrh souhrnného zápisu ze zasedání řídícího výboru a předloží jej členům řídícího výboru k připomínkám a ke schválení formou písemného řízení zpravidla před následujícím zasedáním generální rady. Souhrnný zápis podepisuje předseda ESRB.
   4.   Předseda ESRB je odpovědný za zajišťování následného naplňování bodů odsouhlasených řídícím výborem včetně předání závěrů jednání řídícího výboru dalším orgánům ESRB.
   5.   Souhrnné zápisy ze zasedání řídícího výboru, jeho činnost a diskuse jsou důvěrné.

      KAPITOLA IV

         Poradní vědecký výbor

   Článek 11
   Členství
   1.   Podle čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010 navrhuje řídící výbor 15 odborníků, které schvaluje generální rada podle zásad veřejnosti, transparentnosti, rovného přístupu a nediskriminace. Postupy a požadavky pro výběr, jmenování a nahrazení členů poradního vědeckého výboru stanoví rozhodnutí generální rady.
   2.   Předseda ESRB navrhuje generální radě ke jmenování kandidáty na funkci předsedy a prvního a druhého místopředsedy z řad odborníků jmenovaných za členy poradního vědeckého výboru v souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 12 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010. Předseda a oba místopředsedové poradního vědeckého výboru musí být občany Evropské unie. Předsedou či místopředsedou poradního vědeckého výboru nemůže být předseda poradního technického výboru.
   3.   V předsednictví se jmenovaný předseda a oba místopředsedové střídají každých 16 měsíců.
   4.   Generální rada ESRB je konzultována k podmínkám, které ECB stanoví pro náhrady a úhradu výdajů výše uvedených 15 odborníků v rámci rozpočtu, který ECB za tímto účelem vyčlenila.
   5.   Seznam členů poradního vědeckého výboru se zveřejní na internetových stránkách ESRB.
   Článek 12
   Organizace zasedání poradního vědeckého výboru
   1.   Poradní vědecký výbor se schází alespoň dvakrát ročně. Zasedání svolává předseda poradního vědeckého výboru.
   2.   Předseda poradního vědeckého výboru navrhuje pořad jednání připravený v souladu s čl. 12 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010 a předkládá jej poradnímu vědeckému výboru ke schválení.
   3.   Poradnímu vědeckému výboru napomáhá sekretariát ESRB. Vedoucí sekretariátu ESRB se účastní zasedání poradního vědeckého výboru a sepisuje souhrnný zápis, který se předkládá k připomínkám a ke schválení na příštím zasedání, nebo který se schvaluje dříve v písemném řízení.
   4.   Předseda poradního vědeckého výboru podává zprávy generální radě prostřednictvím řídícího výboru.
   5.   Souhrnné zápisy ze zasedání poradního vědeckého výboru, jeho činnost a diskuse jsou důvěrné. Zprávy tohoto výboru mohou být zveřejněny se souhlasem generální rady.

      KAPITOLA V

         Poradní technický výbor

   Článek 13
   Organizace zasedání
   1.   Poradní technický výbor se schází alespoň čtyřikrát ročně. Zasedání svolává předseda poradního technického výboru.
   2.   Zúčastněné orgány oznámí sekretariátu ESRB jména svých zástupců. Příslušné vnitrostátní orgány dohledu sekretariátu ESRB případně oznámí jméno osoby, kterou jmenovaly společným zástupcem, a sdělí, ze kterého orgánu tento zástupce pochází. Sekretariát ESRB vede a aktualizuje seznam těchto skutečností. Všechny změny skutečností v tomto seznamu se oznamují sekretariátu ESRB.
   3.   Nemají-li příslušné vnitrostátní orgány dohledu společného zástupce, může se do diskuse přímo zapojit jen jeden zástupce vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát, a to pokud se týká bodů, pro které byl jako vnitrostátní zástupce jmenován. Ostatní zástupci vnitrostátních orgánů dohledu se zasedání účastní jako pozorovatelé. Spadá-li určitý bod jednání do působnosti dvou či více vnitrostátních orgánů dohledu, dohodnou se příslušné orgány na způsobu uplatnění rotačního principu podle druhého pododstavce čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010. Nedosáhnou-li vnitrostátní orgány dohledu ohledně uplatnění rotačního principu dohody, rozhodne před každým zasedáním zástupce národní centrální banky příslušného členského státu o tom, který zástupce se do diskuse o příslušném bodu jednání přímo zapojí, a své rozhodnutí zástupcům oznámí.
   4.   Předseda ESRB generální radě navrhne užší seznam tří osob, včetně členů poradního technického výboru či vysoce postavených úředníků institucí, jejichž zástupci jsou členy ESRB, jakožto kandidáty na funkci předsedy poradního technického výboru. Předseda ESRB uspořádá tajné hlasování a jmenuje kandidáta, který od členů generální rady obdrží nejvyšší počet hlasů. Funkční období předsedy poradního technického výboru je tříleté a je obnovitelné.
   5.   Členové poradního technického výboru ze svých řad volí místopředsedu poradního technického výboru. Volba probíhá formou tajného hlasování, přičemž rozhoduje prostá většina hlasů. Místopředsedou poradního technického výboru nemůže být zvolen zástupce poradního vědeckého výboru. Funkční období místopředsedy poradního technického výboru je tříleté a je obnovitelné.
   6.   Předseda poradního vědeckého výboru jmenuje jednoho z členů tohoto výboru – s výjimkou předsedy poradního technického výboru a sebe – do funkce člena poradního technického výboru. Poradní vědecký výbor může vysílat různé zástupce v závislosti na tom, jaké body poradní technický výbor projednává.
   7.   Předseda poradního technického výboru navrhuje nejméně deset kalendářních dnů před zasedáním pořad jednání, připravený v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010, a předkládá jej poradnímu technickému výboru ke schválení. Dokumenty týkající se bodů, které jsou na pořadu jednání, sekretariát ESRB zpřístupní všem členům poradního technického výboru.
   8.   Poradnímu technickému výboru napomáhá sekretariát ESRB. Vedoucí sekretariátu ESRB sepisuje souhrnný zápis ze zasedání poradního technického výboru, který se předkládá k připomínkám a ke schválení nejpozději do dvou týdnů po skončení zasedání a není-li to možné, na příštím zasedání.
   9.   Předseda poradního technického výboru podává zprávy generální radě prostřednictvím řídícího výboru.
   10.   Souhrnné zápisy ze zasedání poradního technického výboru, jeho činnost a diskuse jsou důvěrné.

      KAPITOLA VI

         Sekretariát ESRB

   Článek 14
   Vedoucí sekretariátu ESRB
   1.   V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 1096/2010 konzultuje ECB osobu kandidáta či kandidátů, které vybrala do funkce vedoucího sekretariátu ESRB, s generální radou.
   2.   Zaměstnanci sekretariátu ESRB mohou vedoucího sekretariátu ESRB zastupovat na zasedáních generální rady, řídícího výboru, poradního technického výboru, poradního vědeckého výboru, případně na jakémkoli jiném zasedání a mohou ho zastupovat v případě jeho nepřítomnosti.
   Článek 15
   Úkoly sekretariátu ESRB
   1.   Vedoucí sekretariátu ESRB je odpovědný za přípravu a sepsání zápisů ze zasedání generální rady a souhrnných zápisů ze všech zasedání řídícího výboru. Vedoucí sekretariátu ESRB je odpovědný za sepsání souhrnných zápisů ze zasedání poradních výborů.
   2.   Vedoucí sekretariátu ESRB napomáhá řídícímu výboru při přípravě zasedání řídícího výboru a generální rady; napomáhá předsedům poradních výborů při plnění jejich úkolů.
   3.   Sekretariát ESRB plní své úkoly v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1096/2010 a čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 1092/2010. Mezi tyto úkoly sekretariátu ESRB patří mimo jiné:

               a)

               fungovat jako spojovací článek a usnadňovat spolupráci v rámci ESRB a mezi ESRB, Evropským systémem centrálních bank, jinými subjekty, které jsou součástí Evropského systému finančního dohledu, a ostatními příslušnými institucemi na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni, jakož i zajišťovat účinnou komunikaci;

               b)

               přispívat k vymezení a přezkumu celkového makroobezřetnostního rámce ESRB (cíle, nástroje, provozní prvky);

               c)

               provádět analýzy a syntézy, připravovat podklady k diskusi v rámci ESRB, poskytovat podporu řídícímu výboru s ohledem na příspěvky členů ESRB a určovat otázky, kterými je třeba se zabývat;

               d)

               ve spolupráci se členy ESRB rozvíjet odborné znalosti o nástrojích dohledu na makroúrovni a provádět hodnocení makroobezřetnostních nástrojů, které budou podkladem pro možná politická doporučení ESRB;

               e)

               přispívat k přípravě varování a doporučení a ke sledování reakcí na ně;

               f)

               vést záznamy a dokumenty ESRB, spravovat internetové stránky ESRB a vyřizovat korespondenci ESRB;

               g)

               řídit finanční, hmotné a lidské zdroje, které ECB poskytla ve prospěch ESRB podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 1096/2010 a podle příslušných pravidel ECB.

      KAPITOLA VII

         ESRB a Evropský systém finančního dohledu

   Článek 16
   Účast na zasedáních rad orgánů dohledu evropských orgánů dohledu
   Předseda ESRB se jako zástupce ESRB bez hlasovacího práva účastní zasedání rad orgánů dohledu evropských orgánů dohledu nebo může jmenovat náhradníka.
   Článek 17
   Účast na zasedáních Společného výboru evropských orgánů dohledu
   1.   Předseda ESRB se jako pozorovatel účastní Společného výboru evropských orgánů dohledu nebo může jmenovat náhradníka.
   2.   Předseda ESRB jmenuje vedoucího sekretariátu ESRB nebo zástupce, aby se jako pozorovatel účastnil podvýboru pro finanční konglomeráty nebo jiných podvýborů zřízených Společným výborem.
   HLAVA 2

      VAROVÁNÍ A DOPORUČENÍ

   Článek 18
   Přípravné činnosti
   1.   Před přijetím varování nebo doporučení a s výhradou příslušných pravidel o zachování důvěrnosti může ESRB:

               a)

               využít technického poradenství Evropského systému centrálních bank, Evropské komise, evropských orgánů dohledu a vnitrostátních orgánů dohledu;

               b)

               vyžádat si stanoviska potenciálních adresátů, kteří nejsou zastoupeni v generální radě ESRB, jakož i stanoviska příslušných zúčastněných subjektů ze soukromého sektoru;

               c)

               zohlednit práci mezinárodních organizací a orgánů pro finanční stabilitu ze třetích zemí, které vykonávají činnost přímo související s úkoly ESRB.

         2.   Předseda ESRB může požádat poradní vědecký výbor a poradní technický výbor o poskytnutí stanoviska či pomoci.
   3.   Generální rada může dále podrobně vymezit postupy pro vydávání varování a doporučení.
   Článek 19
   Přijetí
   1.   V zájmu dosažení cíle, jehož má ESRB dosahovat podle čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 1092/2010, jsou varování a doporučení odůvodňována odkazem na význam systémového rizika, které ESRB identifikuje, posuzuje a podle závažnosti klasifikuje.
   2.   Varování a doporučení ESRB přijímá generální rada a jejím jménem je podepisuje předseda ESRB.
   3.   V případě rovnosti hlasů rozhoduje o přijetí varování či doporučení hlas předsedy.
   4.   V každém rozhodnutí generální rady, kterým se přijímá varování nebo doporučení, se uvede, zda zůstane důvěrné či zda se zveřejní. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.
   5.   Varování a doporučení, o jejichž zveřejnění rozhodla generální rada, se zpřístupní na internetových stránkách ESRB. Rovněž se zveřejní ve všech úředních jazycích Unie v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 20
   Reakce na varování a doporučení
   1.   Generální rada zajistí, aby ESRB sledovala reakce na varování a doporučení přijatá ESRB. Rovněž vyhodnocuje opatření a odůvodnění, jež adresáti doporučení ESRB přijali, resp. poskytli.
   2.   Generální rada rozhodne, zda doporučení ESRB nebylo vyhověno a zda adresáti řádně neodůvodnili svou nečinnost podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010.
   3.   Generální rada může adresáty varování či doporučení ESRB pozvat na zasedání generální rady, aby před přijetím těchto varování či doporučení či po jejich přijetí sdělili svá stanoviska. Generální rada tato stanoviska náležitě zohlední.
   Článek 21
   Žádosti o přezkum konkrétních otázek
   Odpovědi ESRB na výzvu Evropského parlamentu, Rady nebo Komise přezkoumat konkrétní otázky podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010 se zpravidla zveřejňují.
   HLAVA 3

      ČINNOST

   Článek 22
   Důvěrnost informací ESRB
   1.   Sekretariát ESRB klasifikuje informace a dokumenty týkající se ESRB a zachází s nimi v souladu s interními pravidly ECB a doplňkovými pravidly o zachovávání důvěrnosti, které ECB nebo ESRB přijme v souladu s nařízením (EU) č. 1092/2010 a nařízením (EU) č. 1096/2010 za účelem fungování ESRB.
   2.   Generální rada přijme veškerá opatření nezbytná k zajištění toho, aby se na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro ESRB nebo v souvislosti s ní, vztahovala pravidla uvedená v odstavci 1.
   3.   Souhrnné zápisy ze zasedání řídícího výboru, poradního vědeckého výboru a poradního technického výboru se zpřístupňují členům generální rady.
   Článek 23
   Místo zasedání
   Generální rada, řídící výbor, poradní vědecký výbor a poradní technický výbor obvykle zasedají v prostorách ECB.
   Článek 24
   Mimořádné situace
   Generální rada stanoví interní pravidla s cílem usnadnit rozhodování a kontinuitu provozu v mimořádných situacích. Tato pravidla se v nejvyšší možné míře řídí jednacím řádem.
   Článek 25
   Veřejné konzultace a slyšení
   1.   Je-li to vhodné, může ESRB při plnění svých úkolů vést veřejné konzultace ohledně otázek, které spadají do její pravomoci. Výsledky konzultačního řízení ESRB zveřejní na svých internetových stránkách.
   2.   Generální rada, řídící výbor, poradní technický výbor a poradní vědecký výbor mohou pořádat veřejná či neveřejná slyšení. Výběr zúčastněných subjektů či odborníků, kteří mají být v rámci slyšení dotazováni, probíhá bez diskriminace s cílem řádně řešit konkrétní situace.
   Článek 26
   Kodex chování
   S cílem podpořit důvěryhodnost ESRB přijme generální rada kodex chování pro členy generální rady, řídícího výboru, poradního technického výboru a poradního vědeckého výboru. Kodex chování se zveřejní na internetových stránkách ESRB.
   Článek 27
   Právní nástroje
   1.   Všechny právní nástroje ESRB jsou pro usnadnění identifikace postupně číslovány. Sekretariát ESRB zajistí, aby byly bezpečně uschovány jejich originály, aby byly oznámeny adresátům a aby v Úředním věstníku Evropské unie byly ve všech úředních jazycích Unie případně zveřejněny právní nástroje, o jejichž zveřejnění výslovně rozhodla generální rada.
   2.   Zásady nařízení Rady č. 1 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství ze dne 15. dubna 1958 (3) se použijí na právní nástroje ESRB.
   Článek 28
   Výměna informací
   1.   Generální rada přijme rozhodnutí týkající se shromažďování informací podle článku 15 nařízení (EU) č. 1092/2010 a článků 2 a 5 nařízení (EU) č. 1096/2010.
   2.   Dohody uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 1092/2010 a veškeré další dohody s jinými institucemi či orgány, které se týkají výměny informací včetně informací důvěrných, schvaluje generální rada a jejím jménem je podepisuje předseda ESRB.
   Článek 29
   Výroční zpráva
   Výroční zprávu ESRB přijímá a zveřejňuje generální rada ESRB.
   Článek 30
   Sdělení, oznámení a publikace
   Obecná sdělení a oznámení o rozhodnutích přijatých ESRB lze zveřejňovat na internetových stránkách ESRB, v Úředním věstníku Evropské unie nebo prostřednictvím tiskových agentur běžných na finančních trzích anebo prostřednictvím jiných médií. Publikace ESRB se zveřejňují na internetových stránkách ESRB, je-li to vhodné.
   Článek 31
   Dialog s Evropským parlamentem
   Dohodu uvedenou v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) č. 1092/2010 schvaluje generální rada a jejím jménem ji podepisuje předseda ESRB.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 20. ledna 2011.

            předseda ESRB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 162.

      (3)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58.


title: 2009/900/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 2009 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Seychelskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               8.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/42

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 30. listopadu 2009
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Seychelskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   (2009/900/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. b) bod i) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise sjednala jménem Evropského společenství Dohodu se Seychelskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Dohoda byla v souladu s rozhodnutím Rady 2009/482/ES (2) podepsána jménem Evropského společenství dne 28. května 2009 a je od stejného dne prozatímně uplatňována s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (3)

               Dohoda by měla být schválena.

               (4)

               Dohodou se zřizuje smíšený výbor pro správu dohody, který by měl přijmout svůj jednací řád. Je vhodné, aby mohlo Společenství zaujmout postoj k přijetí tohoto jednacího řádu zjednodušeným postupem.

               (5)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí, a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a Seychelskou republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (3) se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady provede oznámení podle čl. 8 odst. 1 dohody (4).
   Článek 3
   Komise, které jsou nápomocni odborníci z členských států, zastupuje Společenství ve společném výboru odborníků zřízeném článkem 6 dohody.
   Článek 4
   Postoj Společenství v rámci smíšeného výboru odborníků k přijetí jednacího řádu výboru, jak to vyžaduje čl. 6 odst. 4 dohody, zaujímá Komise po konzultaci se zvláštním výborem jmenovaným Radou.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Stanovisko ze dne 20. října 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 30.

      (3)  Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 31.

      (4)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2015 o jmenování tří členů Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou

text:
               27.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 70/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 17. února 2015
   o jmenování tří členů Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou
   (2015/C 70/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na stanovisko Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/59/EU (2) o jmenování tří členů Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (dále jen „komise“) na období tří let ode dne 23. března 2012.

               (2)

               Je tedy třeba jmenovat tři nové členy komise, kteří se ujmou funkce po uplynutí stávajícího funkčního období. V zájmu harmonizace funkčních období nových členů komise by jejich funkční mělo začít dne 1. února 2015.

               (3)

               Podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 235/2008/ES jsou členové komise vybíráni z řad odborníků s vysokou kvalifikací v oblasti statistiky,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Členy zastupujícími Radu v Evropské poradní komisi pro dohled nad statistikou jsou na období tří let ode dne 1. února 2015 jmenováni:

               —

               pan Günter KOPSCH,

               —

               paní Pilar MARTÍN-GUZMÁN,

               —

               pan Enrico GIOVANNINI.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 17. února 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 17.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2012/59/EU ze dne 24. ledna 2012 o jmenování tří členů Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (Úř. věst. L 30, 2.2.2012, s. 17).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 1990, kterým se mění rozhodnutí 89/196/EHS, Euratom, ESUO, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro odtajnění dokumentů chráněných služebním nebo obchodním tajemstvím

text:
Důležité právní upozornění

|

31990D0631

Úřední věstník L 340 , 06/12/1990 S. 0024 - 0024 Finské zvláštní vydání: Kapitola 17 Svazek 1 S. 0110  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 17 Svazek 1 S. 0110

		Rozhodnutí Komiseze dne 30. listopadu 1990,kterým se mění rozhodnutí 89/196/EHS, Euratom, ESUO, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro odtajnění dokumentů chráněných služebním nebo obchodním tajemstvím(90/631/Euratom, ESUO, EHS)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ze dne 1. února 1983 o otevření historických archivů Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii veřejnosti [1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na rozhodnutí Komise č. 359/83/ESUO ze dne 8. února 1983 o otevření historických archivů Evropského společenství uhlí a oceli veřejnosti [2], a zejména na článek 9 uvedeného rozhodnutí,vzhledem k tomu, že podle pravidel upravujících otevření historických archivů Společenství veřejnosti mohou být dokumenty a záznamy chráněné služebním nebo obchodním tajemstvím zpřístupněny veřejnosti, pouze pokud dotyčná osoba nebo podnik nevznese proti této skutečnosti námitky; že v tomto smyslu musí Komise vyhlásit svůj úmysl zpřístupnit dokumenty a záznamy veřejnosti;vzhledem k tomu, že s otevřením archivů Evropského hospodářského společenství veřejnosti počet dokumentů, které mohou být odtajněny, značně vzroste;vzhledem k tomu, že předběžné oznámení dotyčným osobám nebo podnikům je často obtížné, zejména v případech změny adresy nebo právního nástupnictví;vzhledem k tomu, že k zajištění účinného fungování postupu otevírání historických archivů Společenství veřejnosti je třeba přijmout ustanovení umožňující Komisi vyrozumět dotčenou osobu nebo podnik prostřednictvím sdělení zveřejněného v Úředním věstníku Evropských společenství,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Článek 1 rozhodnutí Komise 89/196/EHS, Euratom, ESUO [3] se nahrazuje tímto:"Článek 1Pro účely uplatňování článku 4 nařízení (EHS, Euratom) č. 354/83 nebo článku 4 rozhodnutí Komise č. 359/83/ESUO vyrozumí Komise dotyčnou osobu nebo podnik svým sdělením v Úředním věstníku Evropských společenství, že má v úmyslu zpřístupnit veřejnosti dokument nebo záznam chráněný služebním nebo obchodním tajemstvím, a vyzve dotyčnou osobu nebo podnik k vznesení případných námitek ve lhůtě osmi týdnů. Jestliže v této lhůtě není námitka vznesena, je dokument nebo záznam zpřístupněn veřejnosti."Článek 2Toto rozhodnutí se použije ode dne 30. listopadu 1990.V Bruselu dne 30. listopadu 1990.Za KomisiJacques Delorspředseda[1] Úř. věst. L 43, 15.2.1983, s. 1.[2] Úř. věst. L 43, 15.2.1983, s. 14.[3] Úř. věst. L 73, 17.3.1989, s. 52.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti

text:
Důležité právní upozornění

|

32002D0187

Úřední věstník L 063 , 06/03/2002 S. 0001 - 0013

		Rozhodnutí Radyze dne 28. února 2002o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti(2002/187/SVV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 31 a čl. 34 odst. 2 písmeno c) této smlouvy,s ohledem na podnět Spolkové republiky Německo a na podnět Portugalské republiky, Francouzské republiky, Švédského království a Belgického království [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je nutné dále zdokonalovat soudní spolupráci mezi členskými státy, zejména při boji proti formám závažné trestné činnosti páchané často nadnárodními skupinami.(2) Účinné zlepšení soudní spolupráce mezi členskými státy vyžaduje neprodlené přijetí strukturálních opatření na úrovni Evropské unie k usnadnění nejvhodnější koordinace úkonů při vyšetřování a stíhání na území více než jednoho členského státu za plného respektování základních práv a svobod.(3) V zájmu posílení boje proti závažným formám organizované trestné činnosti rozhodla Evropská rada na svém zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999, zejména v bodě 46 svých závěrů, o zřízení jednotky (Eurojust) složené ze státních zástupců, soudců nebo policistů odpovídajících pravomocí.(4) Jednotka Eurojust se zřizuje tímto rozhodnutím jako instituce Evropské unie s právní subjektivitou financovaná ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, kromě platů a požitků národních členů a asistentů, které hradí členský stát jejich původu.(5) Pro Eurojust jsou důležité také cíle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [3]. Kolegium Eurojustu by mělo přijmout nezbytná prováděcí opatření k dosažení těchto cílů. Při tom by mělo plně přihlédnout k citlivosti práce Eurojustu při vyšetřování a stíhání. V této souvislosti by OLAF neměl mít přístup k dokumentům, důkazním materiálům, hlášením, záznamům ani informacím v jakékoli podobě, které byly získány nebo vytvořeny v průběhu těchto uzavřených nebo probíhajících činností, a předávání těchto dokumentů, důkazních materiálů, hlášení, záznamů a informací úřadu OLAF by mělo být zakázáno.(6) V zájmu co nejúčinnějšího plnění svých cílů by měl Eurojust plnit úkoly buď prostřednictvím jednoho či více národních členů, nebo jako kolegium.(7) Příslušným orgánům členských států by měla být umožněna výměna informací s Eurojustem pomocí mechanismu, který slouží a vyhovuje zájmům trestního řízení.(8) Pravomocemi Eurojustu není dotčena působnost Společenství v oblasti ochrany jeho vlastních finančních zájmů a stávající smlouvy a dohody, zejména Evropská úmluva o vzájemné pomoci ve věcech trestních (Rada Evropy), podepsaná dne 20. dubna 1959 ve Štrasburku, a také Úmluva mezi členskými státy Evropské unie o vzájemné pomoci v trestních věcech [4], přijatá Radou dne 29. května 2000, a protokol k této úmluvě [5] přijatý dne 16. října 2001.(9) K plnění svých cílů zpracovává Eurojust údaje automatizovanými prostředky nebo ve strukturovaných ručně vedených spisech. Za tím účelem by měly být přijaty nezbytné kroky k zajištění úrovně ochrany údajů, která by odpovídala přinejmenším úrovni ochrany vyplývající z uplatňování zásad Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních údajů, podepsané dne 28. ledna 1981 ve Štrasburku, ve znění pozdějších změn, zejména protokolu připraveného k podpisu dne 8. listopadu 2001, jestliže jsou tyto změny mezi členskými státy platné.(10) V zájmu zajištění a kontroly řádného zpracování osobních údajů Eurojustem by měl být zřízen společný kontrolní orgán, který by se měl, s ohledem na složení Eurojustu, skládat ze soudců, anebo vyžaduje-li to ústavní nebo státní systém členského státu, z osob vykonávajících rovnocennou funkci, která jim propůjčuje dostatečnou míru nezávislosti. Pravomocemi tohoto společného kontrolního orgánu by neměla být dotčena příslušnost vnitrostátních soudů ani právní prostředky, které k nim lze podat.(11) V zájmu zajištění harmonické koordinace různých činností Unie a Společenství a s ohledem na článek 29 a čl. 36 odst. 2 Smlouvy by se měla Komise plně podílet na práci Eurojustu týkající se obecných otázek a otázek spadajících do její pravomoci. Pravidla účasti Komise na práci Eurojustu v oblastech spadajících do její působnosti by měla být vymezena v jednacím řádu Eurojustu.(12) Je třeba přijmout ustanovení, která by zaručila navázání a udržování úzké spolupráce mezi Eurojustem a Evropským policejním úřadem (Europol) [6].(13) Mimořádně úzké vztahy by měl Eurojust udržovat s Evropskou soudní sítí zřízenou společnou akcí 98/428/SVV [7]. Za tím účelem by měl sekretariát sítě umístěn v sekretariátu Eurojustu.(14) K usnadnění práce Eurojustu by členské státy měly dosadit či jmenovat jednoho nebo více národních zpravodajů.(15) V míře nezbytné k plnění svých úkolů by měl být Eurojust oprávněn navazovat spolupráci s třetími zeměmi a uzavírat dohody o takové spolupráci, a to především se zeměmi kandidujícími na přistoupení k Unii a s jinými zeměmi, se kterými byla dohodnuta spolupráce.(16) Protože v důsledku přijetí tohoto rozhodnutí musí být schváleny nové významné právní předpisy v členských státech, měla by být přijata určitá přechodná ustanovení.(17) Podle bodu 57 závěrů zasedání Evropské rady v Laekenu ve dnech 14. a 15. prosince 2001 má Eurojust začít pracovat v Haagu, dokud nebude učiněno rozhodnutí o sídlech některých institucí a útvarů.(18) Toto rozhodnutí ctí základní práva a zachovává zásady uznané v čl. 6 odst. 2 Smlouvy a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřízení a právní subjektivitaTímto rozhodnutím se jako instituce Unie zřizuje jednotka zvaná "Eurojust".Eurojust má právní subjektivitu.Článek 2Složení1. Eurojust se skládá z jednoho národního člena vyslaného každým členským státem v souladu s jeho právním systémem z řad státních zástupců, soudců nebo policistů s rovnocennými pravomocemi.2. Každému národnímu členovi může pomáhat další osoba. Národnímu členovi může v případě nutnosti a se souhlasem kolegia uvedeného v článku 10 pomáhat více osob. Jeden z těchto asistentů může národního člena zastoupit.Článek 3Cíle1. Cíle Eurojustu při vyšetřování a stíhání trestné činnosti uvedené v článku 4 v oblasti závažné trestné činnosti, zejména organizované, týkajícím se dvou nebo více členských států, jsoua) podporovat a zdokonalovat koordinaci příslušných orgánů členských států při vyšetřování a stíhání vedeném v těchto členských státech s ohledem na všechny žádosti příslušných orgánů členského státu a na všechny informace poskytnuté jakoukoli institucí, která je příslušná podle předpisů přijatých v rámci Smluv;b) zdokonalovat spolupráci příslušných orgánů členských států, zejména usnadňovat výkon mezinárodní právní pomoci a vyřizování žádostí o vydání;c) jinak podporovat příslušné orgány členských států za účelem zvyšování účinnosti jejich činnosti při vyšetřování a stíhání.2. V souladu s pravidly stanovenými tímto rozhodnutím a na žádost příslušného orgánu členského státu může Eurojust pomáhat i při vyšetřování a stíhání, která se týkají pouze tohoto členského státu a třetí země, pokud byla s třetí zemí uzavřena dohoda o spolupráci ve smyslu čl. 27 odst. 3 nebo pokud je v konkrétním případě na poskytnutí takové pomoci významný zájem.3. V souladu s pravidly stanovenými tímto rozhodnutím a na žádost příslušného orgánu členského státu nebo Komise může Eurojust pomáhat i při vyšetřování a stíhání týkajícím se pouze tohoto členského státu a Společenství.Článek 4Pravomoci1. Do obecné působnosti Eurojustu spadajía) všechny formy trestné činnosti a přestupků, pro které je podle článku 2 Úmluvy o Europolu ze dne 26. července 1995 Europol vždy příslušný;b) tyto formy trestné činnosti:- počítačová trestná činnost,- podvody a korupce, jakož i veškerá trestná činnost postihující finanční zájmy Společenství,- praní výnosů z trestné činnosti,- trestné činy proti životnímu prostředí,- účast na zločinném spolčení ve smyslu společné akce Rady 98/733/SVV ze dne 21. prosince 1998, kterou se stanoví, že účast na zločinném spolčení je v členských státech Evropské unie trestným činem [8];c) ostatní přestupky páchané ve spojení s formami trestné činnosti a přestupky uvedenými v písmenech a) a b).2. Na žádost příslušného orgánu členského státu může Eurojust, v souladu se svými cíli, doplňkově pomáhat i při vyšetřování a stíhání forem trestné činnosti neuvedených v odstavci 1.Článek 5Úkoly Eurojustu1. K dosažení svých cílů plní Eurojust své úkolya) prostřednictvím jednoho nebo více dotčených národních členů v souladu s článkem 6 nebob) jako kolegium v souladu s článkem 7 v případě, žei) o to požádá jeden nebo více národních členů dotčených věcí, kterou se Eurojust zabývá;ii) se jedná o vyšetřování nebo stíhání, které má dopad na úrovni Unie nebo které by mohlo mít dopad na jiné než přímo zúčastněné členské státy;iii) se jedná o obecnou otázku ohledně plnění cílů Eurojustu neboiv) je tak stanoveno na jiném místě tohoto rozhodnutí.2. Při plnění úkolů Eurojust uvádí, zda jedná prostřednictvím jednoho nebo více národních členů ve smyslu článku 6, nebo jako kolegium ve smyslu článku 7.Článek 6Plnění úkolů Eurojustu prostřednictvím národních členůJedná-li Eurojust prostřednictvím dotyčných národních členů,a) může požádat příslušné orgány dotyčných členských států, aby zvážilyi) zahájení vyšetřování nebo stíhání určitých činů;ii) souhlas s tím, že jeden z nich je schopen vést lépe vyšetřování nebo stíhání určitých činů;iii) koordinaci příslušných orgánů dotyčných členských států;iv) sestavení společného vyšetřovacího týmu na základě příslušných mechanismů spolupráce;v) poskytnutí informací Eurojustu, které jsou nezbytné k plnění jeho úkolů;b) zajišťuje, aby se příslušné orgány dotyčných členských států navzájem informovaly o vyšetřování a stíhání, o kterém byl zpraven;c) na žádost příslušných orgánů členských států těmto pomáhá při zajišťování co nejlepší koordinace vyšetřování a stíhání;d) napomáhá ke zdokonalování koordinace příslušných vnitrostátních orgánů;e) spolupracuje a radí se s Evropskou soudní sítí, přičemž mimo jiné využívá její databázi dokumentů a přispívá k jejímu zdokonalování;f) v případech uvedených v čl. 3 odst. 2 a 3 pomáhá se souhlasem kolegia při vyšetřování a stíhání týkajícím se příslušných orgánů pouze jednoho členského státu;g) v souladu se svými cíli a v rámci čl. 4 odst. 1 může v zájmu zdokonalování spolupráce a koordinace příslušných orgánů předávat žádosti o soudní pomoc, kteréi) podává příslušný orgán některého členského státu;ii) se týkají vyšetřování nebo stíhání vedeného tímto orgánem v určité věci aiii) vyžadují jeho zásah za účelem koordinace činnosti.Článek 7Plnění úkolů Eurojustu jako kolegiaJedná-li Eurojust jako kolegium,a) může ohledně forem trestné činnosti a přestupků uvedených v čl. 4 odst. 1 s odpovídajícím odůvodněním požádat příslušné orgány dotyčných členských států, abyi) zahájily vyšetřování nebo stíhání určitých činů;ii) souhlasily s tím, že jeden z nich je schopen vést lépe vyšetřování nebo stíhání určitých činů;iii) koordinovaly svou činnost s příslušnými orgány dotyčných členských států;iv) na základě příslušných mechanismů spolupráce sestavily společný vyšetřovací tým;v) mu poskytly jakékoliv informace nezbytné k plnění jeho úkolů;b) zajišťuje, aby se příslušné orgány členských států navzájem informovaly o vyšetřování a stíhání, o kterých byl zpraven a která mají dopad na úrovni Unie nebo by mohla mít dopad na jiné než přímo zúčastněné členské státy;c) pomáhá příslušným orgánům členských států na jejich žádost při zajišťování co nejlepší koordinace vyšetřování a stíhání;d) napomáhá ke zdokonalování spolupráce příslušných orgánů členských států, zejména na základě analýz Europolu;e) spolupracuje a radí se s Evropskou soudní sítí, přičemž mimo jiné využívá její databázi dokumentů a přispívá k jejímu zdokonalování;f) může pomáhat Europolu, zejména mu poskytovat stanoviska na základě jím provedených analýz;g) může v případech stanovených pod výše uvedenými písmeny a), c) a d) zajišťovat logistickou podporu. Taková logistická podpora může zahrnovat mimo jiné překladatelskou, tlumočnickou a organizační pomoc při koordinačních schůzkách.Článek 8OdůvodněníRozhodnou-li se příslušné orgány dotyčného členského státu nevyhovět žádosti uvedené v čl. 7 písm. a), sdělí Eurojustu své rozhodnutí a jeho důvody, ledaže v případech uvedených v čl. 7 písm. a) bodě i), ii) a v) nemohou uvést důvody, protožei) by to poškodilo zásadní zájmy národní bezpečnosti neboii) by to ohrozilo úspěch probíhajícího vyšetřování nebo bezpečnost konkrétních osob.Článek 9Národní členové1. Národní členové Eurojustu podléhají ve věcech svého postavení vnitrostátnímu právu svého členského státu. Délku funkčního období národního člena určuje členský stát původu. Musí však umožňovat řádný chod Eurojustu.2. Veškerá výměna informací mezi Eurojustem a členskými státy, včetně žádostí v rámci čl. 6 písm. a), probíhá prostřednictvím národních členů.3. Každý členský stát určí povahu a rozsah soudních pravomocí, které na svém území propůjčí svému národnímu členovi. V souladu se svými mezinárodními závazky určí také právo národního člena vstupovat do jednání se zahraničními soudními orgány. Při jmenování národního člena, jakož i jindy v případě potřeby, oznámí členský stát své rozhodnutí Eurojustu a generálnímu sekretariátu Rady, aby o něm generální sekretariát mohl uvědomit ostatní členské státy. Ty se zavazují přijmout a uznávat tímto způsobem nabyté výsady do té míry, do jaké jsou slučitelné s jejich mezinárodními závazky.4. K splnění cílů Eurojustu musí mít národní člen přístup k informacím obsaženým ve vnitrostátním trestním rejstříku nebo v jakémkoli jiném rejstříku svého členského státu za stejných podmínek, jaké jeho vnitrostátní právo stanoví pro státního zástupce, soudce nebo policistu s rovnocennými pravomocemi.5. Národní člen se může obracet přímo na příslušné orgány svého členského státu.6. Při plnění svých úkolů uvede národní člen v případě potřeby, zda jedná v souladu se soudními pravomocemi, které mu byly propůjčeny podle odstavce 3.Článek 10Kolegium1. Kolegium se skládá ze všech národních členů. Každý národní člen má jeden hlas.2. Na jednomyslně schválený návrh kolegia a po konzultaci se společným kontrolním orgánem uvedeným v článku 23 ohledně ustanovení o zpracování osobních údajů schválí Rada jednací řád Eurojustu. Ustanovení jednacího řádu týkající se zpracování osobních údajů může Rada schválit odděleně.3. Jedná-li kolegium v souladu s čl. 7 písm. a), přijímá svá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů. Jiná rozhodnutí přijímá kolegium v souladu s jednacím řádem.Článek 11Úloha Komise1. V souladu s čl. 36 odst. 2 Smlouvy se Komise plně účastní práce Eurojustu. Podílí se na jeho práci v oblastech spadajících do její pravomoci.2. Komise může být vyzvána k poskytnutí svých odborných znalostí týkajících se činnosti Eurojustu při koordinaci vyšetřování a stíhání.3. Za účelem posílení spolupráce mezi Eurojustem a Komisí se může Eurojust dohodnout s Komisí na potřebných praktických ujednáních.Článek 12Národní zpravodajové1. Každý členský stát může dosadit či jmenovat jednoho nebo více národních zpravodajů. Dosazení nebo jmenování zpravodaje pro otázky terorismu má vysokou prioritu. Vztahy mezi národními zpravodaji a příslušnými orgány členských států se řídí vnitrostátním právem. Národní zpravodaj má pracoviště v členském státě, který jej jmenoval.2. Národní zpravodaj jmenovaný členským státem může působit jako kontaktní místo Evropské soudní sítě.3. Vztahy mezi národním členem a národním zpravodajem nevylučují přímé vztahy mezi národním členem a jeho příslušnými orgány.Článek 13Výměna informací s členskými státy a mezi národními členy1. Příslušné orgány členských států si mohou s Eurojustem vyměňovat veškeré informace potřebné k plnění jeho úkolů podle článku 5.2. Národní členové Eurojustu jsou v souladu s článkem 9 oprávněni bez předchozího zmocnění vyměňovat si mezi sebou nebo s příslušnými orgány svých členských států veškeré informace potřebné k plnění jeho úkolů.Článek 14Zpracování osobních údajů1. V míře nezbytné k dosahování jeho cílů může Eurojust za účelem plnění svých úkolů v rámci svých pravomocí zpracovávat osobní údaje automatizovanými prostředky nebo ve strukturovaných ručně vedených spisech.2. Eurojust přijme nezbytná opatření k zaručení takové úrovně ochrany údajů, která odpovídá přinejmenším úrovni ochrany vyplývající z uplatňování zásad Úmluvy Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 ve znění pozdějších změn, které jsou mezi členskými státy platné.3. Eurojustem zpracovávané osobní údaje musí odpovídat účelům zpracování, musí pro ně být relevantní a nesmějí k nim být v nepoměru a musí být správné a aktuální vzhledem k informacím poskytnutým příslušnými orgány členských států nebo jiných partnerů v souladu s články 13 a 26. Eurojustem zpracovávané osobní údaje musí být zpracovávány v dobré víře a v souladu s právními předpisy.4. V souladu s tímto rozhodnutím zřizuje Eurojust rejstřík údajů o vyšetřováních a může zřizovat dočasné pracovní soubory obsahující také osobní údaje.Článek 15Omezení zpracování osobních údajů1. Při zpracování osobních údajů podle čl. 14 odst. 1 smí Eurojust zpracovávat pouze následující osobní údaje osob, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů dotyčného členského státu trestně vyšetřovány nebo stíhány pro jednu nebo více forem trestné činnosti a přestupků stanovených v článku 4:a) příjmení, rodné příjmení, jméno a případné přezdívky nebo falešná jména;b) datum a místo narození;c) státní příslušnost;d) pohlaví;e) místo bydliště, povolání a místo pobytu dotyčné osoby;f) čísla sociálního pojištění, řidičské průkazy, osobní doklady a údaje o cestovním pasu;g) údaje o právnických osobách, pokud obsahují údaje o identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osobách, které jsou soudně vyšetřovány nebo stíhány;h) bankovní účty a účty u jiných finančních institucí;i) popis a druh údajných trestných činů nebo přestupků, datum jejich spáchání, jejich trestní kvalifikace a stav jejich vyšetřování;j) skutečnosti poukazující na mezinárodní rozsah případu;k) informace o podezření z účasti na zločinném spolčení.2. Při zpracování osobních údajů podle čl. 14 odst. 1 smí Eurojust zpracovávat pouze následující osobní údaje osob, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů dotyčného členského státu považovány za svědky nebo oběti v trestním vyšetřování nebo stíhání týkajícím se jedné nebo více forem trestné činnosti a přestupků stanovených v článku 4:a) příjmení, rodné příjmení, jméno a případné přezdívky nebo falešná jména;b) datum a místo narození;c) státní příslušnost;d) pohlaví;e) místo bydliště, povolání a místo pobytu dotyčné osoby;f) popis a druh trestných činů nebo přestupků, které se jich týkají, datum jejich spáchání, jejich trestní kvalifikace a stav jejich vyšetřování.3. Ve výjimečných případech však smí Eurojust po omezenou dobu zpracovávat i jiné osobní údaje týkající se okolností trestné činnosti, pokud jsou bezprostředně důležité pro probíhající vyšetřování, které Eurojust pomáhá koordinovat, a jsou do něj zahrnuty, za předpokladu, že je zpracování těchto zvláštních údajů v souladu s články 14 a 21.O použití tohoto odstavce musí být neprodleně informován úředník pro ochranu údajů podle článku 17.Týkají-li se tyto jiné údaje svědků nebo obětí ve smyslu odstavce 2, přijímají rozhodnutí o jejich zpracování společně nejméně dva národní členové.4. Automaticky či jinak zpracovávané osobní údaje odhalující rasový nebo etnický původ, politické názory, náboženské nebo filozofické přesvědčení, členství v odborech a údaje o zdravotním stavu nebo pohlavním životě smí Eurojust zpracovávat pouze tehdy, jsou-li takové údaje potřebné pro dotyčné vnitrostátní vyšetřování, jakož i pro koordinaci v rámci Eurojustu.O použití tohoto odstavce musí být neprodleně informován úředník pro ochranu údajů.Tyto údaje nesmějí být zpracovány v rejstříku uvedeném v čl. 16 odst. 1.Týkají-li se tyto jiné údaje svědků nebo obětí ve smyslu odstavce 2, přijímá rozhodnutí o jejich zpracování kolegium.Článek 16Rejstřík a dočasné pracovní soubory1. V zájmu dosahování svých cílů udržuje Eurojust automatizovaný soubor údajů, který vytváří rejstřík údajů o vyšetřování a ve kterém mohou být uchovávány jak údaje jiné než osobní, tak i osobní údaje uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. a) až i) a k) a odst. 2. Účelem rejstříku jea) podpora vedení a koordinace vyšetřování a stíhání, při kterém Eurojust pomáhá, a zejména vzájemné provázání informací;b) usnadnění přístupu k informacím o probíhajícím vyšetřování a stíhání;c) usnadnění dohledu nad zákonností zpracování osobních údajů a nad jeho souladem s tímto rozhodnutím.2. Rejstřík obsahuje odkazy na dočasné pracovní soubory vedené v rámci Eurojustu.3. Při výkonu svých povinností podle článků 6 a 7 smějí národní členové Eurojustu zpracovávat údaje o jednotlivých případech, na kterých pracují, v dočasném pracovním souboru. Přístup k pracovnímu souboru musí být umožněn úředníkovi pro ochranu údajů, jakož i ostatním národním členům a zaměstnancům oprávněným k přístupu k souborům, rozhodne-li o tom kolegium. O každém novém pracovním souboru obsahujícím osobní údaje musí být vyrozuměn úředník pro ochranu údajů.Článek 17Úředník pro ochranu údajů1. Eurojust má zvláštního zaměstnance s funkcí úředníka pro ochranu údajů. Při výkonu funkce úředníka pro ochranu údajů je tento zaměstnanec přímo podřízen kolegiu. Při výkonu povinností uvedených v tomto článku se neřídí pokyny od žádné osoby.2. Úředník pro ochranu údajů má zejména tyto úkoly:a) nezávisle ověřuje zákonnost zpracování osobních údajů a o jeho soulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí;b) v souladu s pravidly, která budou stanovena v jednacím řádu, a s bezpečnostními předpisy uvedenými v článku 22 kontroluje vedení písemných záznamů o předávání a přijímání osobních údajů, zejména pro účely čl. 19 odst. 3;c) zajišťuje, aby byly dotyčné osoby na požádání poučeny o svých právech v rámci tohoto rozhodnutí.3. Při výkonu svých úkolů má úředník pro ochranu údajů přístup k veškerým údajům zpracovávaným Eurojustem a do všech prostor Eurojustu.4. Pokud úředník pro ochranu údajů shledá, že zpracováním údajů bylo porušeno toto rozhodnutí,a) uvědomí o věci kolegium, které potvrdí přijetí této informace;b) nevyřeší-li kolegium porušení v přiměřené lhůtě, oznámí věc společnému kontrolnímu orgánu.Článek 18Oprávnění k přístupu k osobním údajůmPřístup k osobním údajům zpracovávaným Eurojustem pro účely plnění cílů Eurojustu mají výhradně národní členové, jejich asistenti uvedení v čl. 2 odst. 2 a oprávnění zaměstnanci Eurojustu.Článek 19Právo na přístup k osobním údajům1. Každý má za podmínek uvedených v tomto článku právo na přístup ke svým osobním údajům zpracovávaným Eurojustem.2. Každý, kdo hodlá využít práva na přístup k osobním údajům uchovávaným Eurojustem nebo na jejich kontrolu podle článku 20, může zdarma podat příslušnou žádost v členském státu dle vlastního výběru u orgánu, který tento členský stát určí k tomuto účelu, a tento orgán o žádosti neprodleně uvědomí Eurojust.3. Výkon práva osoby na přístup k jejím osobním údajům uchovávaným Eurojustem nebo na jejich kontrolu se řídí právními předpisy a postupy členského státu, ve kterém osoba podá žádost. Je-li však Eurojust schopen zjistit, který orgán členského státu dotyčné údaje poskytl, může tento orgán požadovat, aby se výkon práva na přístup k údajům řídil právem tohoto členského státu.4. Přístup k osobním údajům se zamítne, pokuda) poskytnutí přístupu může ohrozit některou z činností Eurojustu;b) poskytnutí přístupu může ohrozit některé vnitrostátní vyšetřování, při kterém Eurojust pomáhá;c) poskytnutí přístupu může ohrozit práva a svobody třetích osob.5. Při rozhodování o poskytnutí tohoto přístupu se náležitě přihlíží k postavení osob, které podaly žádost, ve vztahu k údajům uchovávaným Eurojustem.6. Žádosti vyřizují a jménem Eurojustu o nich rozhodují národní členové, kteří jimi jsou dotčeni. Žádost musí být plně vyřízena do tří měsíců od obdržení. Nedojdou-li členové ke shodě, předají žádost kolegiu, které o ní rozhodne dvoutřetinovou většinou.7. Je-li přístup k údajům zamítnut nebo nejsou-li Eurojustem zpracovávány žádné osobní údaje o žadateli, Eurojust mu oznámí, že provedl kontrolu osobních údajů, aniž by jakkoli naznačil, zda žadatel je či není znám.8. Není-li žadatel spokojen s odpovědí na svou žádost, může se proti rozhodnutí odvolat ke společnému kontrolnímu orgánu. Společný kontrolní orgán přezkoumá, zda bylo rozhodnutí Eurojustu přijato v souladu s tímto rozhodnutím.9. Před přijetím rozhodnutí se Eurojust poradí s příslušnými orgány činnými v trestním řízení. Následně jim prostřednictvím příslušných národních členů sdělí obsah rozhodnutí.Článek 20Oprava a výmaz osobních údajů1. Podle čl. 19 odst. 3 je každý oprávněn požádat Eurojust o opravu, zablokování nebo výmaz údajů o své osobě, pokud jsou tyto údaje nesprávné či neúplné nebo pokud způsob jejich vložení nebo uchovávání odporuje tomuto rozhodnutí.2. Eurojust oznámí žadateli, zda údaje o jeho osobě opravil, zablokoval nebo vymazal. Není-li žadatel s odpovědí Eurojustu spokojen, může věc do třiceti dnů od obdržení rozhodnutí Eurojustu předložit společnému kontrolnímu orgánu.3. Na žádost příslušného orgánu členského státu, národního člena nebo případného národního zpravodaje a na jejich odpovědnost provede Eurojust v souladu se svým jednacím řádem opravu nebo výmaz jím zpracovávaných osobních údajů, které byly předány nebo vloženy tímto členským státem, jeho národním členem nebo jeho národním zpravodajem. Příslušné orgány členského státu a Eurojust, včetně národního člena a případného národního zpravodaje, zajistí v této souvislosti dodržování zásad uvedených v čl. 14 odst. 2 a 3 a v čl. 15 odst. 4.4. Pokud se prokáže, že Eurojustem zpracovávané osobní údaje jsou nesprávné či neúplné, nebo pokud jejich vložení nebo uchovávání odporuje tomuto rozhodnutí, provede Eurojust zablokování, opravu nebo výmaz těchto údajů.5. V případech údajů uvedených v odstavcích 3 a 4 musí být neprodleně informovány všechny subjekty, které je poskytly nebo přijaly. Subjekty, které je přijaly, zajistí v souladu s předpisy, které se na ně vztahují, opravu, zablokování nebo výmaz těchto údajů ve vlastních systémech.Článek 21Lhůty pro uchovávání osobních údajů1. Eurojust uchovává osobní údaje, které zpracovává, pouze po dobu nezbytně nutnou pro dosahování svých cílů.2. Eurojustem zpracované osobní údaje ve smyslu čl. 14 odst. 1 nesmějí být uchovávány poa) dni, od kterého je v důsledku uplynutí promlčecí lhůty znemožněno stíhání ve všech členských státech dotčených vyšetřováním a stíháním;b) dni, ve kterém nabude právní moci rozsudek v posledním členském státě dotčeném vyšetřováním nebo stíháním, kvůli kterému vznikla koordinace v rámci Eurojustu;c) dni, ve kterém Eurojust a dotčené členské státy vzájemnou dohodou uznaly nebo rozhodly, že již není třeba koordinace vyšetřování a stíhání Eurojustem.3. a) Dodržování lhůt pro uchovávání údajů uvedených v odstavci 2 se průběžně vyhodnocuje pomocí vhodného automatizovaného postupu. V každém případě se ale vyhodnocení potřebnosti uchovávat údaje provádí každé tři roky od jejich vložení.b) Když uplyne některá ze lhůt pro uchovávání údajů uvedených v odstavci 2, posoudí Eurojust potřebu jejich dalšího uchovávání s ohledem na dosahování svých cílů a může rozhodnout o jejich výjimečném uchování do příštího vyhodnocení.c) U údajů, které byly výjimečně uchovány v souladu s písmenem b), se vyhodnocení potřebnosti jejich uchovávání provádí každé tři roky.4. Obsahuje-li soubor neautomatizované a nestrukturované údaje, vrátí se všechny dokumenty ze souboru orgánu, který je předal, a veškeré jejich kopie se zničí, jakmile uplyne lhůta pro uchovávání posledního automatizovaného údaje v souboru.5. U vyšetřování nebo stíhání, které Eurojust koordinoval, uvědomí zúčastnění národní členové Eurojust a ostatní dotčené členské státy o všech pravomocných soudních rozhodnutí týkajících se dané věci, aby mohl být mimo jiné použit odst. 2 písm. b).Článek 22Ochrana údajů1. Eurojust a jednotlivé členské státy v míře, v jaké se jich týkají Eurojustem předané údaje, chrání při zpracování osobních údajů v rámci tohoto rozhodnutí osobní údaje proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě nebo neoprávněnému vyzrazení, pozměnění a přístupu, jakož i proti všem ostatním formám neoprávněného zpracování.2. Jednací řád obsahuje technická opatření a organizační pravidla potřebná k provádění tohoto rozhodnutí s ohledem na ochranu údajů, a zejména opatření za účelema) zabránit neoprávněným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracovávání osobních údajů;b) zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, měnění nebo mazání nosičů údajů;c) zabránit neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, měnění nebo mazání uložených osobních údajů;d) zabránit neoprávněným osobám využívajícím zařízení pro přenos údajů v použití automatizovaných systémů zpracování údajů;e) zajistit, aby osoby oprávněné používat automatizovaný systém zpracování údajů měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich přístupové oprávnění;f) zajistit, aby bylo v případě přenosu údajů možné ověřit a zjistit, kterým subjektům byly osobní údaje předány;g) zajistit, aby bylo možné následně ověřit a zjistit, které osobní údaje byly vloženy do automatizovaných systémů zpracování údajů a kdo a kdy je vložil;h) zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, měnění nebo mazání osobních údajů během přenosu osobních údajů a během přepravy nosičů údajů.Článek 23Společný kontrolní orgán1. Aby se zajistilo dodržování tohoto rozhodnutí při zpracování osobních údajů, zřizuje se nezávislý společný kontrolní orgán ke kolektivnímu dohledu nad činností Eurojustu podle článků 14 až 22. Pro plnění těchto úkolů má společný kontrolní orgán bezvýhradný přístup ke všem souborům, ve kterých jsou takové osobní údaje zpracovávány. Eurojust poskytne společnému kontrolnímu orgánu veškeré informace z těchto souborů, o které požádá, a všemi způsoby mu pomáhá při plnění jeho úkolů.Společný kontrolní orgán se schází nejméně jednou za půl roku. Sejde se také do tří měsíců po podání odvolání a jeho předseda jej může svolat, když o to požádají nejméně dva členské státy.Ke zřízení společného kontrolního orgánu jmenuje každý členský stát v souladu se svým právním systémem do seznamu soudců, kteří mohou ve společném kontrolním orgánu zasedat jako členové nebo jako soudci ad hoc, jednoho soudce, který není členem Eurojustu, nebo vyžaduje-li to jeho ústavní nebo státní systém, osobu vykonávající rovnocennou funkci, která jí propůjčuje dostatečnou míru nezávislosti. Doba jmenování nesmí být kratší než 18 měsíců. Zrušení jmenování se řídí zásadami odvolání z funkce platnými ve vnitrostátním právu členského státu původu. Jmenování a odvolání se oznamuje jak Eurojustu, tak generálnímu sekretariátu Rady.2. Společný kontrolní orgán se skládá ze tří stálých členů a ze soudců ad hoc podle odstavce 4.3. Soudce jmenovaný členským státem se stává stálým členem jeden rok před zahájením předsednictví Rady tímto členským státem a zůstává v této funkci po dobu 18 měsíců.Společnému kontrolnímu orgánu předsedá soudce jmenovaný členským státem, který předsedá Radě.4. V orgánu zasedá také jeden nebo více soudců ad hoc, avšak pouze po dobu přezkoumávání odvolání týkajícího se osobních údajů pocházejících z členského státu, který je jmenoval.5. Po dobu odvolacího řízení zůstává složení společného kontrolního orgánu neměnné, i když stálí členové dosáhnou konce funkčního období uvedeného v odstavci 3.6. Každý člen a každý soudce ad hoc má jeden hlas. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.7. Společný kontrolní orgán přezkoumává odvolání podaná v souladu s čl. 19 odst. 8 a čl. 20 odst. 2 a provádí kontrolní činnost podle odst. 1 prvního pododstavce tohoto článku. Dojde-li společný kontrolní orgán k názoru, že rozhodnutí přijaté Eurojustem nebo způsob zpracování údajů Eurojustem nejsou slučitelné s tímto rozhodnutím, oznámí věc Eurojustu a ten se musí rozhodnutí společného kontrolního orgánu podřídit.8. Rozhodnutí společného kontrolního orgánu jsou konečná a pro Eurojust závazná.9. Osoby jmenované členskými státy v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem přijmou pod vedením předsedy společného kontrolního orgánu vnitřní jednací řád, který stanoví objektivní kritéria jmenování členů orgánu pro účely přezkoumávání odvolání.10. Náklady sekretariátu se hradí z rozpočtu Eurojustu. Sekretariát společného kontrolního orgánu je při plnění svých úkolů v rámci sekretariátu Eurojustu nezávislý.11. Členové společného kontrolního orgánu jsou vázáni povinností dodržovat důvěrnost údajů ve smyslu článku 25.12. Společný kontrolní orgán předkládá Radě výroční zprávu.Článek 24Odpovědnost za neoprávněné nebo nesprávné zpracování údajů1. V souladu s vnitrostátním právem členského státu, ve kterém má Eurojust sídlo, odpovídá Eurojust za škodu způsobenou kterékoli osobě v důsledku neoprávněného nebo nesprávného zpracování údajů, jichž je původcem.2. Žaloby proti Eurojustu ohledně odpovědnosti za škody uvedené v odstavci 1 se podávají soudům členského státu, ve kterém má Eurojust sídlo.3. V souladu se svým vnitrostátním právem odpovídá každý členský stát za škodu způsobenou kterékoli osobě v důsledku neoprávněného nebo nesprávného zpracování údajů, jejichž je původcem a které byly předány Eurojustu.Článek 25Důvěrnost údajů1. Aniž je dotčen čl. 9 odst. 1, jsou národní členové, jejich asistenti ve smyslu čl. 2 odst. 2, zaměstnanci Eurojustu, případní národní zpravodajové a úředník pro ochranu údajů vázáni povinností dodržovat důvěrnost údajů.2. Povinnost dodržovat důvěrnost údajů se vztahuje také na všechny osoby a subjekty, které s Eurojustem spolupracují.3. Povinnost dodržovat důvěrnost údajů platí i po skončení funkce nebo zaměstnání nebo po ukončení činnosti osob uvedených v odstavcích 1 a 2.4. Aniž je dotčen čl. 9 odst. 1, vztahuje se povinnost dodržovat důvěrnost údajů na všechny údaje, které Eurojust obdrží.Článek 26Vztahy s partnery1. Eurojust naváže a udržuje úzkou spolupráci s Europolem v míře, v jaké je to nezbytné pro plnění úkolů Eurojustu a pro dosahování jeho cílů, a s ohledem na nutnost zamezit zdvojení úsilí. Základní prvky této spolupráce stanoví dohoda, kterou schválí Rada po konzultaci se společným kontrolním orgánem, pokud jde o ustanovení o ochraně osobních údajů.2. Eurojust udržuje mimořádně úzké vztahy s Evropskou soudní sítí, založené na vzájemných konzultacích a doplňkovosti, a to především mezi národním členem, kontaktními místy tohoto členského státu a případným národním zpravodajem. V zájmu účinné spolupráce budou přijata tato opatření:a) Eurojust má přístup k soustředěným informacím Evropské soudní sítě v souladu s článkem 8 společné akce 98/428/SVV a k telekomunikační síti zřízené v souladu s článkem 10 uvedené společné akce;b) odchylně od čl. 9 odst. 3 společné akce 98/428/SVV tvoří sekretariát Evropské soudní sítě součást sekretariátu Eurojustu. Pracuje jako oddělená, samostatná jednotka. Má možnost využívat těch zdrojů Eurojustu, které jsou potřebné pro plnění úkolů Evropské soudní sítě. Pravidla vztahující se na zaměstnance Eurojustu se vztahují na členy sekretariátu Evropské soudní sítě v míře, v jaké je to slučitelné s funkční samostatností sekretariátu Evropské soudní sítě;c) národní členové Eurojustu se mohou na pozvání Evropské soudní sítě zúčastnit jejích schůzí. K účasti na schůzích Eurojustu mohou být v jednotlivých případech přizvána kontaktní místa Evropské soudní sítě.3. Eurojust naváže a udržuje úzkou spolupráci s OLAF. Za tím účelem může OLAF přispívat k práci Eurojustu při koordinaci postupů vyšetřování a stíhání v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství, a to buď na podnět Eurojustu, nebo na žádost OLAF, pokud proti této spolupráci nejsou příslušné vnitrostátní orgány.4. Aniž je dotčen článek 9, zajistí členské státy pro účely přijímání a předávání informací mezi Eurojustem a OLAF, aby byli národní členové Eurojustu považováni za příslušné orgány členských států, avšak výhradně pro účely nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [9]. Výměnou informací mezi OLAF a národními členy není dotčena povinnost poskytovat na základě těchto nařízení informace jiným příslušným orgánům.5. V zájmu plnění svých cílů může Eurojust navazovat vztahy a uskutečňovat výměnu jiných zkušeností než zkušeností operativní povahy s jinými subjekty, zejména s mezinárodními organizacemi.6. V jednotlivých případech může Eurojust spolupracovat se styčnými soudci nebo státními zástupci členských států ve smyslu společné akce Rady 96/277/SVV ze dne 22. dubna 1996 o rámci pro výměnu styčných soudců nebo státních zástupců ke zdokonalení soudní spolupráce mezi členskými státy Evropské unie [10].Článek 27Výměna informací s partnery1. V souladu s tímto rozhodnutím si Eurojust může vyměňovat veškeré informace potřebné k plnění svých úkolůa) se subjekty, které jsou příslušné na základě předpisů přijatých v rámci Smluv;b) s mezinárodními organizacemi a subjekty;c) s orgány třetích zemí, které jsou příslušné k vyšetřování a stíhání.2. Před uskutečněním jakékoli výměny informací mezi Eurojustem a subjekty uvedenými v odst. 1 písm. b) a c) musí k předání informace udělit souhlas národní člen členského státu, který informaci poskytl. V případě potřeby se národní člen poradí s příslušnými orgány členských států.3. Eurojust může se souhlasem Rady uzavírat dohody o spolupráci s třetími zeměmi a se subjekty uvedenými v odstavci 1. Tyto dohody mohou zejména obsahovat ustanovení o mechanismu vysílání styčných policistů, soudců nebo státních zástupců do Eurojustu. Mohou také obsahovat ustanovení o výměně osobních údajů. V takovém případě se Eurojust poradí se společným kontrolním orgánem.V zájmu řešení naléhavých záležitostí může Eurojust spolupracovat se subjekty uvedenými v odst. 1 písm. b) a c) i bez uzavření dohody, pokud jim v rámci této spolupráce nepředává osobní údaje.4. Aniž je dotčen odstavec 3, uskuteční se předání osobních údajů Eurojustem subjektům uvedeným v odst. 1 písm. b) a orgánům třetích zemí uvedených v odst. 1 písm. c), na které se nevztahuje Úmluva Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981, pouze je-li zajištěna dostatečně srovnatelná úroveň ochrany údajů.5. Jakékoliv pozdější nedodržení nebo vysokou pravděpodobnost nedodržení podmínek odstavce 4 třetími zeměmi nebo subjekty uvedenými v odst. 1 písm. b) a c) musí Eurojust neprodleně oznámit společnému kontrolnímu orgánu a dotyčným členským státům. Společný kontrolní orgán může zastavit další výměnu osobních údajů s danými subjekty do doby, než se přesvědčí, že byla zjednána přiměřená náprava.6. Při jednání v postavení národního člena může národní člen výjimečně a výhradně za účelem přijetí naléhavých opatření k odvrácení nebezpečí bezprostředně ohrožujícího konkrétní osobu nebo veřejnou bezpečnost provést výměnu informací obsahujících osobní údaje, i když nejsou splněny podmínky odstavců 3 a 4. Za zákonnost povolení předání údajů odpovídá tento národní člen. O případech předání údajů a jejich důvodech vede národní člen záznamy. Předání údajů se povolí, pouze pokud se příjemce zaváže použít je výhradně pro účely, pro které byly předány.Článek 28Organizace a činnost1. Za organizaci a činnost Eurojustu odpovídá kolegium.2. Kolegium zvolí z řad národních členů předsedu a, uzná-li to za nutné, nejvýše dva místopředsedy. Výsledky volby předloží ke schválení Radě.3. Předseda vykonává svou funkci jménem kolegia a pod jeho dohledem; řídí jeho práci a dohlíží na každodenní vedení zajišťované správním ředitelem. Jednací řád stanoví, v jakých případech jsou jeho rozhodnutí nebo opatření podmíněna předchozím schválením kolegiem nebo jeho uvědoměním.4. Funkční období předsedy trvá tři roky. Předseda může být jednou opětně zvolen. Funkční období případného místopředsedy nebo místopředsedů určuje jednací řád.5. Eurojustu je nápomocen sekretariát řízený správním ředitelem.6. Eurojust vykonává nad svými zaměstnanci pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování. V souladu s jednacím řádem přijme kolegium vhodná pravidla k provedení tohoto odstavce.Článek 29Správní ředitel1. Správního ředitele Eurojustu jmenuje kolegium jednomyslným rozhodnutím. Kolegium sestaví výběrovou komisi, která po vyhlášení výběrového řízení sepíše seznam uchazečů, ze kterého kolegium vybere správního ředitele.2. Funkční období správního ředitele trvá pět let. Může být jmenován opakovaně.3. Na správního ředitele se vztahují nařízení a předpisy platné pro úředníky a jiné zaměstnance Evropských společenství.4. Správní ředitel je podřízen kolegiu a jeho předsedovi, který postupuje podle čl. 28 odst. 3. Odvolat z funkce jej může dvoutřetinová většina kolegia.5. Správní ředitel pod dohledem předsedy odpovídá za běžné řízení Eurojustu a za řízení zaměstnanců.Článek 30Zaměstnanci1. Na zaměstnance Eurojustu se vztahují nařízení a předpisy platné pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství, zejména ohledně jejich přijímání a postavení.2. Zaměstnanci Eurojustu mohou být zaměstnanci přijímaní v souladu s nařízeními a předpisy uvedenými v odstavci 1 s ohledem na kritéria uvedená v článku 27 Služebního řádu úředníků Evropských společenství stanoveného nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [11], včetně kritéria rozložení podle zeměpisného původu. Mají postavení stálých zaměstnanců, dočasných zaměstnanců nebo místních zaměstnanců. Na žádost správního ředitele a se souhlasem předsedy uděleným jménem kolegia mohou být k Eurojustu prostřednictvím orgánů Společenství dočasně přiděleni úředníci Společenství jako dočasní zaměstnanci. Členské státy mohou k Eurojustu vysílat vnitrostátní odborníky. K vysílání vnitrostátních odborníků přijme kolegium nezbytná prováděcí pravidla.3. Při výkonu svých úkolů jsou zaměstnanci podřízeni kolegiu; dbají při tom na úkoly a poslání Eurojustu a nežádají ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby nepatřící k Eurojustu.Článek 31Překladatelská a tlumočnická pomoc1. Na činnost Eurojustu se vztahují úřední jazykové předpisy Unie.2. Výroční zpráva Radě uvedená v čl. 32 odst. 1 druhém pododstavci se sepisuje v úředních jazycích orgánů Unie.Článek 32Předkládání zpráv Evropskému parlamentu a Radě1. Každý rok předseda jménem kolegia písemně informuje Radu o činnosti a řízení Eurojustu, včetně rozpočtového hospodaření.K tomuto účelu připraví kolegium výroční zprávu o činnosti Eurojustu a o problémech boje proti trestné činnosti v Unii, které vyplynuly v důsledku činnosti Eurojustu. Ve výroční zprávě může Eurojust také činit návrhy na zlepšení soudní spolupráce v trestních věcech.Předseda rovněž předloží jakoukoliv zprávu či informaci o činnosti Eurojustu, o kterou jej Rada případně požádá.2. Předsednictví Rady předá každý rok Evropskému parlamentu zprávu o práci Eurojustu a o činnosti společného kontrolního orgánu.Článek 33Financování1. Platy a požitky národních členů a asistentů uvedených v čl. 2 odst. 2 hradí jejich členské státy původu.2. Vyvíjejí-li národní členové činnost v rámci úkolů Eurojustu, považují se výdaje spojené s touto činností za operativní výdaje ve smyslu čl. 41 odst. 3 Smlouvy.Článek 34Rozpočet1. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se sestaví odhad všech příjmů a výdajů Eurojustu. Příjmy a výdaje se zahrnou do rozpočtu obsahujícího plán pracovních míst, který se předkládá rozpočtovému orgánu příslušnému pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Plán pracovních míst sestává z míst trvalé a dočasné povahy a z poznámky o vyslaných vnitrostátních odbornících a obsahuje počet, platovou třídu a kategorii zaměstnanců zaměstnávaných Eurojustem v daném rozpočtovém roce.2. Příjmy a výdaje rozpočtu Eurojustu musí být vyrovnané.3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, může být příjmem Eurojustu příspěvek ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.4. Výdaje Eurojustu zahrnují mimo jiné výdaje na tlumočníky a překladatele, výdaje na bezpečnost, správní výdaje správní a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a nájemné, cestovní výdaje členů Eurojustu a jeho zaměstnanců a náklady vzniklé na základě smluv se třetími osobami.Článek 35Sestavení rozpočtu1. Správní ředitel každoročně sestavuje předběžný návrh rozpočtu Eurojustu, ve kterém jsou pokryty výdaje následujícího rozpočtového roku. Předběžný návrh předkládá kolegiu.2. Každoročně nejpozději 1. března přijme kolegium návrh rozpočtu na příští rok a předloží jej Komisi.3. Na základě návrhu rozpočtu navrhne Komise v rámci rozpočtového procesu výši ročního příspěvku do rozpočtu Eurojustu.4. Na základě ročního příspěvku, určeného takto orgánem příslušným pro souhrnný rozpočet Evropské unie, přijme kolegium na začátku každého rozpočtového roku rozpočet Eurojustu a přizpůsobí jej jednotlivým příspěvkům do rozpočtu Eurojustu a prostředkům z jiných zdrojů.Článek 36Plnění rozpočtu a uvolnění1. Rozpočet Eurojustu plní správní ředitel jakožto schvalující osoba. O plnění rozpočtu informuje kolegium.Každoročně nejpozději do 31. března předloží předseda za pomoci správního ředitele Evropskému parlamentu, Účetnímu dvoru a Komisi podrobné vyúčtování všech příjmů a výdajů za předchozí rozpočtový rok. Účetní dvůr přezkoumá vyúčtování v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství.2. Na doporučení Rady udělí Evropský parlament Eurojustu do 30. dubna roku n + 2 absolutorium za plnění rozpočtu.Článek 37Finanční nařízení o rozpočtuPo obdržení stanovisek Komise a Účetního dvora přijme kolegium v souladu s článkem 142 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [12] jednomyslně finanční nařízení o rozpočtu Eurojustu.Článek 38Audit1. Finanční kontrolor jmenovaný kolegiem provádí kontrolu závazků a plateb veškerých výdajů a kontrolu stanovení a výběru veškerých příjmů Eurojustu.2. Kolegium jmenuje interního auditora odpovědného mimo jiné za zajišťování řádného fungování systémů a postupů plnění rozpočtu v souladu s příslušnými mezinárodními normami. Interním auditorem nesmí být schvalující osoba ani účetní. Kolegium může o výkon této úlohy požádat interního auditora Komise.3. Auditor předkládá Eurojustu zprávu o svých zjištěních a doporučeních a její kopii zasílá Komisi. Na základě zprávy auditora přijímá Eurojust nezbytná opatření vycházející z těchto doporučení.4. Na Eurojust se vztahují pravidla stanovená nařízením (ES) č. 1073/1999. Kolegium přijme nezbytná prováděcí opatření.Článek 39Přístup k dokumentůmNa návrh správního ředitele a s ohledem na zásady a omezení stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise [13] přijme kolegium pravidla pro přístup k dokumentům Eurojustu.Článek 40Územní působnostToto rozhodnutí se vztahuje na Gibraltar, který je zastupován národním členem za Spojené království.Článek 41Přechodná ustanovení1. Národní členové Prozatímní jednotky pro soudní spolupráci, jmenovaní členskými státy podle rozhodnutí Rady 2000/799/SVV ze dne 14. prosince 2000 o zřízení Prozatímní jednotky pro soudní spolupráci [14], převezmou úlohu národních členů Eurojustu ve smyslu článku 2 tohoto rozhodnutí do konečného jmenování národního člena dotyčného členského státu, avšak nejpozději do konce druhého měsíce od nabytí účinku tohoto rozhodnutí, kdy jejich funkce skončí.Na tomto základě požívají národní členové Prozatímní jednotky pro soudní spolupráci všech pravomocí národních členů ve smyslu tohoto rozhodnutí.Konečné jmenování národního člena nabývá účinku dnem, který členský stát určí pro tento účel a úředně oznámí generálnímu sekretariátu Rady.2. V průběhu tří měsíců od nabytí účinku tohoto rozhodnutí může členský stát prohlásit, že do dne uvedeného v článku 42 nebude uplatňovat některé články, zejména články 9 a 13, z důvodu jejich neslučitelnosti s jeho vnitrostátními právními předpisy. O takovém prohlášení uvědomí generální sekretariát Rady členské státy a Komisi.3. Dokud Rada neschválí jednací řád Eurojustu, přijímá kolegium všechna svá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou, kromě případů, pro které toto rozhodnutí stanoví jednomyslné rozhodování.4. Členské státy zajistí, aby byla až do konečného ustavení Eurojustu přijata veškerá opatření k tomu, aby se všemi případy, kterými se zabývá Prozatímní jednotka pro soudní spolupráci, zejména v rámci koordinace vyšetřování a stíhání, mohli dále účinně zabývat národní členové. Národní členové sledují přinejmenším stejné cíle a vykonávají přinejmenším stejné úlohy jako Prozatímní jednotka pro soudní spolupráci.Článek 42ProvedeníV případě potřeby uvedou členské státy své vnitrostátní právo do souladu s tímto rozhodnutím co nejdříve a nejpozději do 6. září 2003.Článek 43Nabytí účinkuToto rozhodnutí nabývá účinku dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství, aniž je dotčen článek 41. Tímto dnem ukončí svou činnost Prozatímní jednotka pro soudní spolupráci.V Bruselu dne 28. února 2002.Za RadupředsedaA. Acebes Paniagua[1] Úř. věst. C 206, 19.7.2000, s. 1 aÚř. věst. C 243, 24.8.2000, s. 15.[2] Úř. věst. C 34 E, 7.2.2002, s. 347 a stanovisko ze dne 29. listopadu 2001 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[4] Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.[5] Úř. věst. C 326, 26.11.2001, s. 2.[6] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 1.[7] Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 4.[8] Úř. věst. L 351, 29.12.1998, s. 1.[9] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.[10] Úř. věst. L 105, 27.4.1996, s. 1.[11] Úř. věst. L 56, 4.3.1968. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 2581/2001 (Úř. věst. L 345, 29.12.2001, s. 1).[12] Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst. L 111, 20.4.2001, s. 1).[13] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[14] Úř. věst. L 324, 21.12.2000, s. 2.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 4. září 2015 kterým se přijímá postoj Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016

text:
               8.9.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 295/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 4. září 2015
   kterým se přijímá postoj Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016
   (2015/C 295/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 314 odst. 3 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               1.

               Dne 25. června 2015 předložila Komise návrh obsahující návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016 (1).

               2.

               Dne 26. června 2015 předložila Komise návrh na změnu č. 1 k návrhu souhrnného rozpočtu na rozpočtový rok 2016 (2).

               3.

               Rada projednala návrh Komise s cílem stanovit postoj, který by byl na straně příjmů v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) a na straně výdajů v souladu s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (4),

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Postoj Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016 přijala Rada dne 4. září 2015.
   Úplné znění je k dispozici k nahlédnutí nebo ke stažení na internetových stránkách Rady: http://www.consilium.europa.eu/

      V Bruselu dne 4. září 2015.

            Za Radu

            předseda nebo předsedkyně

         J. ASSELBORN

      (1)  COM(2015) 300 final.

      (2)  COM(2015) 317 final.

      (3)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (4)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 14. června 1982, kterým se jménem Společenství přijímá doporučení Rady pro celní spolupráci o technické spolupráci v celních otázkách

text:
Důležité právní upozornění

|

31982D0456

Úřední věstník L 204 , 12/07/1982 S. 0025 - 0026 Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 3 S. 0127  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 3 S. 0127  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 02 Svazek 9 S. 0095  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 02 Svazek 9 S. 0095

		Rozhodnutí Radyze dne 14. června 1982,kterým se jménem Společenství přijímá doporučení Rady pro celní spolupráci o technické spolupráci v celních otázkách(82/456/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k tomu, že doporučení Rady pro celní spolupráci o technické spolupráci v celních otázkách může Společenství přijmout s okamžitým účinkem;vzhledem k tomu, že je však vhodné stanovit zvláštní prováděcí pravidla, která by zohledňovala konkrétní požadavky celní unie,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 18. června 1981 o technické spolupráci v celních otázkách se s okamžitým účinkem přijímá jménem Společenství za použití následujících zvláštních prováděcích pravidel:Evropské hospodářské společenství má v úmyslu uskutečňovat technickou spolupráci podle doporučení v rámci akcí Společenství nebo některých členských států majíc na paměti, že instituce Evropského hospodářského společenství nemají celní školu.Znění uvedeného doporučení se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou informovat generálního tajemníka Rady pro celní spolupráci o tom, že Společenství přijalo doporučení s okamžitým účinkem, a o zvláštních prováděcích pravidlech uvedených v článku 1.V Lucemburku dne 14. června 1982.Za RadupředsedaP. de Keersmaeker--------------------------------------------------DOPORUČENÍ RADY PRO CELNÍ SPOLUPRÁCIZE DNE 18. ČERVNA 1981O TECHNICKÉ SPOLUPRÁCI V CELNÍCH OTÁZKÁCHRADA PRO CELNÍ SPOLUPRÁCI,s ohledem na obecný cíl Úmluvy o zřízení Rady pro celní spolupráci, a zejména na ustanovení článku III o opatřeních k dosažení co nejvyššího stupně souladu a jednotnosti v celních otázkách,připomínajíc diskuse ze 49. a 50. zasedání Rady v Nairobi (1977), kde bylo potvrzeno, že by Rada měla sehrát aktivnější úlohu za účelem podporování technické spolupráce mezi všemi vyspělými a rozvojovými zeměmi a že by měla rozšířit svoji všeobecnou politiku v oblasti technické spolupráce,uvědomujíc si, že neustálý rozvoj mezinárodního obchodu vyžaduje pravidelné přizpůsobování celních metod práce,uvědomujíc si, že ačkoliv byl pod její záštitou uzavřen značný počet mezinárodních celních úmluv, jsou za účelem usnadnění mezinárodního obchodu kromě podpory přistoupení k těmto aktům a nebo jejich ratifikace nezbytné i další kroky,berouc v úvahu uspokojivé výsledky dosažené díky rozšiřující se spolupráci s jinými vládními a nevládními mezinárodními organizacemi v celních otázkách,přesvědčena, že v zájmu mezinárodního obchodu je též třeba podporovat technickou spolupráci,přesvědčena, že odpovídající vzdělávání celních úředníků je jedním z nezbytných předpokladů řádného fungování mezinárodního obchodu a turismu,Přejíc si, aby její sekretariát i nadále1. spolupracoval se členskými a třetími státy, které si to přejí, při organizování seminářů, školení a sympozií o celních záležitostech, a zejména o úmluvách a jiných mezinárodních aktech spravovaných Radou, na dvoustranném nebo mnohostranném základě,2. spolupracoval s regionálními a mezinárodními organizacemi při organizování regionálních a meziregionálních seminářů o celních otázkách,DOPORUČUJE,aby státy, ať jsou či nejsou členy Rady a celních nebo hospodářských unií:1. zajistily možnost přijímání posluchačů a přijímání, vysílání nebo výměny celních odborníků a přednášejících a za tímto účelem využily v rámci možností služeb Rady,2. případně a v rámci možností zvážily přijetí celních úředníků jiných celních správ do svých vlastních celních škol,3. organizovaly semináře, kursy nebo sympozia o vnitrostátním a mezinárodním celním právu a předpisech a o jejich uplatňování, které by byly otevřeny nebo určeny státním příslušníkům jiných zemí,4. zvážily další podporu aktivit zaměřených na zajištění širší technické spolupráce v celních otázkách,ŽÁDÁaby státy, ať jsou či nejsou členy Rady a celních nebo hospodářských unií, které přijmou toto doporučení, jeho přijetí oznámily generálnímu tajemníkovi a uvedly datum, od něhož budou doporučení uplatňovat, jakož i podmínky jeho uplatňování. Generální tajemník předá tyto údaje celním správám těchto států a těchto unií.--------------------------------------------------