title: 2014/794/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 7. listopadu 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeného Protokolem o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o sestavení seznamu 15 rozhodců

text:
               15.11.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/40

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 7. listopadu 2014
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeného Protokolem o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o sestavení seznamu 15 rozhodců

      (2014/794/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 6. října 2010. Součástí dohody je Protokol o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“), v jehož článku 1 je stanoven rámec, v němž strany spolupracují v zájmu usnadnění výměny v oblasti kulturních činností, zboží a služeb, mimo jiné i v audiovizuálním odvětví.

               (2)

               Podle čl. 15.10 odst. 5 dohody je dohoda částečně prozatímně prováděna rozhodnutím Rady 2011/265/EU (2) (dále jen „rozhodnutí“) ode dne 1. července 2011 do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření.

               (3)

               Podle článku 6 rozhodnutí určuje postoj, který má Unie zajmout ve Výboru pro kulturní spolupráci (dále jen „výbor“) k rozhodnutím s právními účinky, Rada, která jedná v souladu se Smlouvou.

               (4)

               Článek 3a protokolu stanoví, že Výbor pro kulturní spolupráci ihned po svém zřízení sestaví seznam patnácti osob, které budou vykonávat funkci rozhodce.

               (5)

               Unie by měla vymezit postoj, který má být zaujat ve výboru, pokud jde o sestavení seznamu rozhodců.

               (6)

               Postoj Unie ve výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru pro kulturní spolupráci zřízeného Protokolem o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o sestavení seznamu patnácti osob, které budou zastávat funkci rozhodce, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru pro kulturní spolupráci připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 7. listopadu 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 6.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/265/EU ze dne 16. září 2010 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním uplatňování Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 1.)

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO KULTURNÍ SPOLUPRÁCI EU-KOREA č. …
      ze dne …
      o sestavení seznamu rozhodců podle článku 3a Protokolu o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé
      VÝBOR PRO KULTURNÍ SPOLUPRÁCI,
      s ohledem na Protokol o kulturní spolupráci k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, podepsané v Bruselu dne 6. října 2010, a zejména na článek 3a uvedeného protokolu,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Článek 3a Protokolu o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“) stanoví řešení sporů podle čtrnácté kapitoly Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, podle něhož se spory řeší prostřednictvím rozhodčího soudu.

                  (2)

                  V případě sporu provedou strany konzultaci s cílem dosáhnout dohody ohledně složení rozhodčího soudu.

                  (3)

                  Pokud se strany nebudou schopny na složení rozhodčího soudu dohodnout, bude toto složení určeno losováním ze seznamu jmen sestaveného v souladu s čl. 3a písm. c) protokolu.

                  (4)

                  Strany se dohodly na seznamu patnácti rozhodců,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Sestavuje se seznam patnácti rozhodců v souladu s čl. 3a písm. c) protokolu. Seznam je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V … dne …

               Za Výbor pro kulturní spolupráci

               První náměstek ministra

               Ministerstvo kultury, sportu a cestovního ruchu Korejské republiky

               generální ředitel Generálního ředitelství pro vzdělávání a kulturu

               Evropská komise

      PŘÍLOHA
      SEZNAM ROZHODCŮ

         Rozhodci navržení Evropskou unií

      James BRIDGEMAN
      Ursula KRIEBAUM
      Alessandra LANCIOTTI
      Hélène RUIZ FABRI
      Jan WOUTERS

         Rozhodci navržení Koreou

      Byung-Chol YOON
      Eun Young PARK
      Young Jae CHO
      Seung-Soo CHOI
      Chang Hwan SHIN

         Předsedové

      Florentino P. FELICIANO (Filipíny)
      Juan Antonio DORANTES (Mexiko)
      Christian HÄBERLI (Švýcarsko)
      Leng Sun CHAN (Malajsie)
      Teresa CHENG (Čína)


title: 2009/308/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. března 2009 o jmenování jednoho španělského náhradníka Výboru regionů

text:
               2.4.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 90/23

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 30. března 2009
   o jmenování jednoho španělského náhradníka Výboru regionů
   (2009/308/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh předložený španělskou vládou,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů pro období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po odstoupení pana Jaimeho RABANALA GARCÍI se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Náhradníkem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován:

               —

               pan Javier VELASCO MANCEBO, Director de la Oficina de Representación del Principado de Asturias.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. března 2009.

            Za Radu

            předseda

         P. BENDL

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011 , kterým se zavádí opatření Evropské unie pro označení Evropské dědictví

text:
               22.11.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 303/1

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1194/2011/EU
   ze dne 16. listopadu 2011,
   kterým se zavádí opatření Evropské unie pro označení „Evropské dědictví“
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),
   v souladu s řádným legislativním postupem (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.

               (2)

               Lepší pochopení a docenění významu společného, a přesto rozmanitého dědictví, zejména mezi mladými lidmi, by přispělo k upevnění pocitu sounáležitosti s Unií a k posílení mezikulturního dialogu. Proto je důležité podporovat rozsáhlejší přístup ke kulturnímu dědictví a zdůrazňovat jeho evropský rozměr.

               (3)

               Smlouva o fungování EU rovněž zavádí občanství Unie, které doplňuje občanství jednotlivých členských států a je důležitým prvkem zajištění a posílení procesu evropské integrace. Aby občané evropskou integraci plně podpořili, měl by být kladen větší důraz na jejich společné hodnoty, dějiny a kulturu jako klíčové prvky jejich členství ve společnosti založené na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv, kulturní a jazykové rozmanitosti, tolerance a solidarity.

               (4)

               Dne 28. dubna 2006 byla v Granadě ve Španělsku zahájena mezivládní iniciativa týkající se označení „Evropské dědictví“ (dále jen „mezivládní iniciativa“).

               (5)

               Dne 20. listopadu 2008 přijala Rada závěry (3) s cílem přeměnit mezivládní iniciativu v opatření Unie (dále jen „opatření“), přičemž vyzvala Komisi, aby jí předložila návrh na zavedení označení „Evropské dědictví“ v rámci Unie (dále jen „označení“), v němž budou upřesněny praktické postupy realizace tohoto projektu.

               (6)

               Veřejná konzultace a posouzení dopadů provedené Komisí potvrdily přínos mezivládní iniciativy, avšak zdůraznily, že je třeba ji dále rozvinout, aby byl plně využit její potenciál, a že zapojení Unie by pro ni mohlo znamenat jednoznačnou přidanou hodnotu a pomoci jí kvalitativně se posunout směrem vpřed.

               (7)

               Ve prospěch označení by měly být využity zkušenosti, které byly získány v rámci mezivládní iniciativy.

               (8)

               Označení by mělo usilovat o přidanou hodnotu a doplňkovost s ohledem na další iniciativy, jako je seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy. Jeho přidaná hodnota by měla být založena na přínosu vybraných pamětihodností k evropským dějinám a kultuře, včetně budování Unie, na jasném vzdělávacím rozměru, který osloví občany, zejména mladé lidi, a na vytváření sítí mezi pamětihodnostmi, které umožní výměnu zkušeností a osvědčených postupů. Opatření by mělo být zaměřeno především na propagaci pamětihodností a přístup k nim a rovněž na kvalitu nabízených informací a aktivit, a nikoli na zachování pamětihodností, které by mělo být zaručeno stávajícími ochrannými režimy.

               (9)

               Kromě upevnění pocitu sounáležitosti evropských občanů s Unií a podnícení mezikulturního dialogu by opatření mohlo přispět také ke zvýšení hodnoty a zviditelnění kulturního dědictví, k posílení úlohy dědictví v hospodářském a udržitelném rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu, k posilování synergií mezi kulturním dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí a obecněji k podpoře demokratických hodnot a lidských práv, na nichž je založena evropská integrace.

               (10)

               Tyto cíle jsou plně v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise nazvaném „Sdělení o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě“, mezi něž patří i podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu a kultury, která je katalyzátorem tvořivosti.

               (11)

               Je velmi důležité, aby označení bylo udělováno na základě společných, jasných a transparentních kritérií a postupů, a to i během prvních dvou roků výběru, kdy by se měla uplatňovat přechodná ustanovení.

               (12)

               Řízení pro výběr pamětihodností, na které se vztahuje toto opatření, by mělo probíhat ve dvou fázích. Nejdříve by měl být proveden předběžný výběr pamětihodností na vnitrostátní úrovni. Ve vhodných případech by členské státy mohly zapojit místní a regionální orgány. Poté by se měl uskutečnit výběr na úrovni Unie. Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, by měla být monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje kritéria stanovená pro označení.

               (13)

               V rámci prvního hodnocení tohoto opatření by mělo být posouzeno možné rozšíření jeho územní oblasti působnosti.

               (14)

               V případě jasné tematické spojitosti mezi několika pamětihodnostmi, které se nacházejí v jednom členském státě, by toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí. Takové společné žádosti by měly zahrnovat přiměřený počet zúčastněných pamětihodností a v porovnání s žádostmi týkajícími se stejných pamětihodností podanými samostatně by měly prokázat přidanou hodnotu z celoevropského hlediska.

               (15)

               Stejně tak by z důvodu nadnárodního rozměru určitých pamětihodností toto opatření mělo umožňovat podávání společných žádostí, a to jak pro pamětihodnosti, které se nacházejí v různých členských státech, ale zaměřují se na jedno konkrétní téma, tak pro pamětihodnost, která se nachází na území nejméně dvou členských států.

               (16)

               Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí, a zejména ustanovení týkajících se určování pamětihodností, kterým má být uděleno označení, odejmutí označení a formálního vzdání se označení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.

               (17)

               Administrativní opatření pro označení by v souladu se zásadou subsidiarity měla být jednoduchá a flexibilní.

               (18)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, zejména z důvodu potřeby nových společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro označení a výraznější koordinace mezi členskými státy, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zavedení
   Zavádí se opatření Evropské unie (dále jen „opatření“) nazvané „označení Evropské dědictví“ (dále jen „označení“).
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               1)

               „pamětihodnostmi“ památky, přírodní, podvodní, archeologické, průmyslové nebo městské pamětihodnosti, kulturní krajiny, památná místa, kulturní statky a objekty a nehmotné dědictví, které se váže k určitému místu, včetně soudobého dědictví;

               2)

               „nadnárodní pamětihodností“

                           a)

                           několik pamětihodností nacházejících se v různých členských státech, které se zaměřují na jedno určité téma s cílem podat společnou žádost, nebo

                           b)

                           jedna určitá pamětihodnost, která se nachází na území alespoň dvou členských států;

               3)

               „národní tematicky vázanou pamětihodností“ několik pamětihodností nacházejících se v témže členském státě, které se zaměřují na konkrétní téma s cílem podat společnou žádost.

         Článek 3
   Cíle
   1.   Opatření přispívá k těmto obecným cílům:

               a)

               upevnit pocit sounáležitosti evropských občanů, a zejména mladých lidí, s Unií na základě společných hodnot a prvků evropských dějin a kulturního dědictví a docenit význam národní a regionální rozmanitosti;

               b)

               posílit mezikulturní dialog.

         2.   Za účelem dosažení cílů stanovených v odstavci 1 toto opatření usiluje o dosažení těchto dílčích cílů:

               a)

               vyzdvihnout symbolickou hodnotu pamětihodností, které sehrály významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie, a tyto pamětihodnosti více zviditelnit;

               b)

               zlepšit u evropských občanů pochopení dějin Evropy a zvýšit jejich povědomí o budování Unie a o jejich společném, a přesto rozmanitém kulturním dědictví, zejména ve vztahu k demokratickým hodnotám a lidským právům, na nichž je založena evropská integrace.

         3.   U samotných pamětihodností se usiluje o dosažení těchto konkrétních cílů:

               a)

               zdůraznit jejich celoevropský význam;

               b)

               zvýšit povědomí evropských občanů, a zejména mladých lidí, o jejich společném kulturním dědictví;

               c)

               usnadnit sdílení zkušeností a výměny osvědčených postupů po celé Unii;

               d)

               posílit a zlepšit přístup k dědictví pro všechny, zejména pro mladé lidi;

               e)

               posílit mezikulturní dialog, zejména mezi mladými lidmi, prostřednictvím vzdělávání v oblasti umění, kultury a historie;

               f)

               podporovat synergie mezi kulturním dědictvím na jedné straně a soudobou tvorbou a tvořivostí na straně druhé;

               g)

               přispět k atraktivitě a hospodářskému a udržitelnému rozvoji regionů, zejména prostřednictvím kulturního cestovního ruchu.

         Článek 4
   Účast na opatření
   Opatření se mohou dobrovolně účastnit členské státy.
   Článek 5
   Přidaná hodnota a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy
   Komise a členské státy zajistí přidanou hodnotu a doplňkovost opatření s ohledem na jiné iniciativy v oblasti kulturního dědictví, jako jsou seznam světového dědictví Unesco, reprezentativní seznam nehmotného kulturního dědictví lidstva Unesco a „evropské kulturní trasy“ Rady Evropy.
   Článek 6
   Způsobilost k udělení označení
   K udělení označení jsou způsobilé pamětihodnosti ve smyslu článku 2.
   Článek 7
   Kritéria
   1.   Označení se uděluje na základě těchto kritérií (dále jen „kritéria“):

               a)

               Pamětihodnosti ucházející se o označení musí mít symbolickou hodnotu pro Evropu a sehrát významnou úlohu v dějinách a kultuře Evropy nebo při budování Unie. Musí být proto prokázána alespoň jedna z těchto skutečností:

                           i)

                           jejich přeshraniční nebo celoevropský charakter: jak jejich vliv a atraktivita v minulosti a přítomnosti přesáhly hranice členského státu,

                           ii)

                           jejich místo a úloha v evropských dějinách a při integraci Evropy a jejich spojitost s klíčovými evropskými událostmi, osobnostmi nebo hnutími,

                           iii)

                           jejich místo a úloha při rozvoji a prosazování společných hodnot, na nichž je založena evropská integrace.

               b)

               U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen projekt, jehož provádění musí začít nejpozději do konce roku určení a který obsahuje všechny tyto prvky:

                           i)

                           zvyšování povědomí o celoevropském významu dané pamětihodnosti, zejména prostřednictvím vhodné informační činnosti, směrových informačních tabulí a odborné přípravy pracovníků,

                           ii)

                           pořádání vzdělávacích aktivit, zejména pro mladé lidi, které zlepší pochopení společných evropských dějin a společného, a přesto rozmanitého evropského dědictví a posílí pocit příslušnosti ke společnému prostoru,

                           iii)

                           podpora mnohojazyčnosti a usnadnění přístupu k dané pamětihodnosti použitím několika jazyků Unie,

                           iv)

                           účast na činnostech sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení, za účelem výměny zkušeností a zahájení společných projektů,

                           v)

                           větší zviditelnění a zvýšení atraktivity dané pamětihodnosti v celoevropském měřítku, mimo jiné využíváním možností, které nabízejí moderní technologie a digitální a interaktivní prostředky, a snahou o součinnost s jinými evropskými iniciativami.

                     Kdykoli to umožňuje konkrétní povaha dané pamětihodnosti, je třeba vítat pořádání uměleckých a kulturních aktivit, které podporují mobilitu evropských kulturních pracovníků, umělců a sbírek, podněcují mezikulturní dialog a podporují vazby mezi dědictvím a soudobou tvorbou a tvořivostí.

               c)

               U pamětihodností ucházejících se o označení musí být předložen pracovní plán, který obsahuje všechny tyto prvky:

                           i)

                           zajištění řádné správy dané pamětihodnosti, včetně stanovení cílů a ukazatelů,

                           ii)

                           zajištění ochrany dané pamětihodnosti a jejího zachování pro budoucí generace v souladu s příslušnými ochrannými režimy,

                           iii)

                           zajištění kvality zařízení pro přijímání návštěvníků, například kvality historických prezentací, informací pro návštěvníky a směrových informačních tabulí,

                           iv)

                           zajištění přístupu pro co nejširší veřejnost, mimo jiné prostřednictvím úprav dané pamětihodnosti nebo odborné přípravy pracovníků,

                           v)

                           věnování zvláštní pozornosti mladým lidem, a to zejména tím, že jim bude poskytnut přístup k dané pamětihodnosti za zvýhodněných podmínek,

                           vi)

                           propagace dané pamětihodnosti jako udržitelné turistické destinace,

                           vii)

                           vytvoření ucelené a komplexní komunikační strategie s důrazem na celoevropský význam dané pamětihodnosti,

                           viii)

                           zajištění co nejekologičtější správy dané pamětihodnosti.

         2.   Pokud jde o kritéria uvedená v odstavci 1 písmenech b) a c), každá pamětihodnost se posuzuje přiměřeným způsobem s přihlédnutím k jejím charakteristickým rysům.
   Článek 8
   Evropský panel odborníků
   1.   Zřizuje se evropský panel nezávislých odborníků (dále jen „evropský panel“), který provádí výběr a monitorování na úrovni Unie. Evropský panel zajistí řádné uplatňování stanovených kritérií v případě pamětihodností ve všech členských státech.
   2.   Evropský panel má 13 členů, z nichž čtyři jmenuje Evropský parlament, čtyři Rada, čtyři Komise a jednoho člena Výbor regionů, v souladu se svými příslušnými postupy. Evropský panel určí svého předsedu.
   3.   Členové evropského panelu jsou nezávislí odborníci se značnými zkušenostmi a odbornými znalostmi v oblastech souvisejících s cíli opatření. Každý orgán a každá instituce usiluje o to, aby se jimi jmenovaní odborníci svými odbornostmi co nejvíce vzájemně doplňovali a aby bylo zajištěno jejich geograficky vyvážené zastoupení.
   4.   Členové evropského panelu jsou jmenováni na tři roky.
   V roce 2012 však Evropský parlament jmenuje čtyři odborníky na dva roky, Rada čtyři odborníky na tři roky, Komise čtyři odborníky na jeden rok a Výbor regionů jednoho odborníka na tři roky.
   5.   Členové evropského panelu ohlásí jakýkoli existující nebo možný konflikt zájmů ve vztahu k určité pamětihodnosti. Pokud člen učiní takové prohlášení nebo pokud vyjde najevo střet zájmů, neúčastní se dotyčný člen hodnocení této pamětihodnosti ani jiných pamětihodností nacházejících se v dotyčném členském státě nebo v dotyčných členských státech.
   6.   Komise zveřejní veškeré zprávy, doporučení a oznámení evropského panelu.
   Článek 9
   Formulář žádosti
   S cílem zajistit, aby příslušné postupy byly co nejúčelnější a nejjednodušší, vypracuje Komise na základě stanovených kritérií společný formulář žádosti (dále jen „formulář žádosti“), který bude používán pro všechny pamětihodnosti ucházející se o označení.
   Článek 10
   Předběžný výběr na vnitrostátní úrovni
   1.   Za předběžný výběr pamětihodností za účelem udělení označení odpovídají členské státy.
   2.   Každý členský stát může jednou za dva roky provést předběžný výběr nejvýše dvou pamětihodností.
   3.   Předběžný výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti.
   4.   Každý zúčastněný členský stát stanoví vlastní postupy a vlastní časový rozvrh pro předběžný výběr v souladu se zásadou subsidiarity, přičemž usiluje o to, aby administrativní opatření byla co nejjednodušší a nejflexibilnější. Formuláře žádostí předběžně vybraných pamětihodností předloží zúčastněný členský stát Komisi do 1. března roku konání výběrového řízení, podle časového rozvrhu uvedeného v příloze.
   5.   Komise zveřejní úplný seznam předběžně vybraných pamětihodností a uvědomí o něm ihned po dokončení fáze předběžného výběru Evropský parlament, Radu a Výbor regionů tak, aby Evropský parlament, Rada, Výbor regionů, členské státy nebo jakákoli jiná osoba či subjekt mohly sdělit Komisi jakékoli připomínky, které by mohly ovlivnit výběr daných pamětihodností.
   Článek 11
   Výběr na úrovni Unie
   1.   Výběr pamětihodností za účelem udělení označení provádí evropský panel pod vedením Komise.
   2.   Evropský panel vyhodnotí žádosti předběžně vybraných pamětihodností a vybere nejvýše jednu pamětihodnost z každého členského státu. V případě potřeby si může vyžádat další informace a uspořádat návštěvy příslušných pamětihodností.
   3.   Výběr vychází ze stanovených kritérií a z formuláře žádosti. Evropský panel patřičně zohlední připomínky uvedené v čl. 10 odst. 5.
   4.   Evropský panel vydá zprávu o předběžně vybraných pamětihodnostech a nejpozději do konce roku konání výběrového řízení ji předloží Komisi. Uvedená zpráva zahrnuje doporučení pro udělení označení a obsahuje doprovodné vysvětlení závěrů evropského panelu týkajících se těch pamětihodností, které byly vybrány, a těch, které vybrány nebyly. Komise tuto zprávu neprodleně zašle pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů.
   5.   Pamětihodnosti ucházející se o označení, které nejsou vybrány, mohou v následujících letech podat novou žádost o předběžný výběr na vnitrostátní úrovni.
   Článek 12
   Nadnárodní pamětihodnosti
   1.   Aby byla nadnárodní pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:

               a)

               každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;

               b)

               jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;

               c)

               žádost je podána pod společným názvem;

               d)

               v příslušných případech je doložena jasná tematická spojitost.

         2.   Žádosti se v případě nadnárodních pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. Po konzultaci mezi zúčastněnými pamětihodnostmi, do níž jsou zapojeny příslušné vnitrostátní orgány, se u každé ze zúčastněných pamětihodností vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Nadnárodní pamětihodnosti jsou předběžně vybírány členským státem koordinátora v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2 a jsou navrhovány jménem všech dotčených členských států poté, co s tím tyto členské státy souhlasily.
   3.   Jakmile je nadnárodní pamětihodnost vybrána, označení se udělí nadnárodní pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
   4.   Pokud určitá nadnárodní pamětihodnost splňuje všechna kritéria, bude této pamětihodnosti při výběru dána přednost.
   Článek 13
   Národní tematicky vázané pamětihodnosti
   1.   Aby byla národní tematicky vázaná pamětihodnost způsobilá k udělení označení, musí splňovat všechny tyto podmínky:

               a)

               je doložena přidaná hodnota společné žádosti z celoevropského hlediska v porovnání s žádostmi podanými samostatně;

               b)

               je doložena jasná tematická spojitost;

               c)

               každá zúčastněná pamětihodnost zcela splňuje stanovená kritéria;

               d)

               jedna ze zúčastněných pamětihodností je určena jako koordinátor, který bude společným kontaktním místem pro Komisi;

               e)

               žádost je podána pod společným názvem.

         2.   Žádosti se v případě národních tematicky vázaných pamětihodností řídí stejným postupem jako žádosti pro jiné pamětihodnosti. U každé ze zúčastněných pamětihodností se vyplní formulář žádosti, který se zašle koordinátorovi. Národní tematicky vázané pamětihodnosti jsou předběžně vybírány dotčeným členským státem v rámci početních limitů pro pamětihodnosti stanovených v čl. 10 odst. 2.
   3.   Jakmile je národní tematicky vázaná pamětihodnost vybrána, označení se udělí národní tematicky vázané pamětihodnosti jako celku a pod společným názvem.
   Článek 14
   Určení
   1.   Pamětihodnosti, kterým se udělí označení, určí Komise, přičemž řádně zohlední doporučení evropského panelu. Komise o udělení označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
   2.   Označení se uděluje na neomezenou dobu za podmínek stanovených v článku 15 a s výhradou pokračování opatření, aniž je dotčen článek 16.
   Článek 15
   Monitorování
   1.   Každá pamětihodnost, které bylo uděleno označení, je pravidelně monitorována, aby se zaručilo, že i nadále splňuje stanovená kritéria a dodržuje projekt a pracovní plán, které byly předloženy v její žádosti.
   2.   Jednotlivé členské státy jsou odpovědné za monitorování všech pamětihodností nacházejících se na jejich území. Za monitorování nadnárodní pamětihodnosti je odpovědný členský stát koordinátora.
   3.   Členské státy shromažďují všechny nezbytné informace a jednou za čtyři roky vypracují zprávu podle časového rozvrhu uvedeného v příloze. Členské státy zašlou uvedenou zprávu Komisi do 1. března roku, v němž probíhá monitorování. Komise předá tuto zprávu k posouzení evropskému panelu.
   4.   Do konce roku, v němž probíhá monitorování, vydá evropský panel zprávu o stavu pamětihodností, jimž bylo uděleno označení, která bude v případě potřeby obsahovat doporučení, k nimž je nutno přihlédnout v následujícím monitorovacím období.
   5.   Komise stanoví ve spolupráci s evropským panelem společné ukazatele pro členské státy, aby byl zajištěn jednotný přístup k monitorování.
   Článek 16
   Odejmutí nebo vzdání se označení
   1.   Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, zahájí prostřednictvím Komise dialog s dotčeným členským státem s cílem usnadnit nezbytné změny u dané pamětihodnosti.
   2.   Pokud do 18 měsíců od zahájení dialogu nejsou u dané pamětihodnosti nezbytné změny provedeny, uvědomí evropský panel o této skutečnosti Komisi. K oznámení je připojeno odůvodnění a zahrnuje praktická doporučení, jak situaci zlepšit.
   3.   Pokud do 18 měsíců od oznámení uvedeného v odstavci 2 nejsou praktická doporučení provedena, vydá evropský panel doporučení Komisi, aby bylo označení dané pamětihodnosti odejmuto.
   4.   Pokud evropský panel zjistí, že určitá pamětihodnost, která je součástí nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, již nesplňuje stanovená kritéria nebo že přestal být dodržován projekt a pracovní plán předložený v žádosti, použije se postup stanovený v odstavcích 1, 2 a 3. Odejmutí stanovené v tomto odstavci se vztahuje na nadnárodní pamětihodnost nebo národní tematicky vázanou pamětihodnost jako celek. V případech, v nichž není ohrožena soudržnost dané nadnárodní pamětihodnosti nebo národní tematicky vázané pamětihodnosti, však může evropský panel doporučit, aby odejmutí bylo omezeno na dotčenou zúčastněnou pamětihodnost.
   5.   Rozhodnutí o odejmutí označení přijímá Komise, přičemž řádně zohlední doporučení uvedené v odstavci 3. Komise o svém rozhodnutí odejmout označení uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
   6.   Pamětihodnosti se mohou označení kdykoli vzdát a v takových případech uvědomí dotčené členské státy, které poté uvědomí Komisi. Komise toto vzdání se označení formálně schválí a uvědomí Evropský parlament, Radu a Výbor regionů.
   Článek 17
   Praktická ujednání
   1.   Opatření provádí Komise. Komise zejména:

               a)

               zajišťuje celkovou soudržnost a kvalitu opatření;

               b)

               zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a evropským panelem;

               c)

               s ohledem na cíle a kritéria stanovuje v úzké spolupráci s evropským panelem pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;

               d)

               poskytuje podporu evropskému panelu.

         2.   Komise je odpovědná za šíření informací týkajících se označení a za zajištění jeho zviditelnění na úrovni Unie, zejména vytvořením a provozováním zvláštních internetových stránek. Komise rovněž zajistí, aby bylo pro toto označení vytvořeno logo.
   3.   Komise podporuje činnosti zaměřené na vytváření sítí pamětihodností, kterým bylo uděleno označení.
   4.   Činnosti podle odstavců 2 a 3 tohoto článku a náklady na činnost evropského panelu jsou financovány prostřednictvím finančního krytí stanoveného v článku 20.
   Článek 18
   Hodnocení
   1.   Komise zajistí externí a nezávislé hodnocení opatření. Toto hodnocení proběhne jednou za šest let podle časového rozvrhu uvedeného v příloze a posoudí všechny aspekty, včetně účinnosti procesů souvisejících s prováděním opatření, počtu pamětihodností, dopadů opatření, rozšíření jeho územní oblasti působnosti a toho, jak by bylo možné je zlepšit a zda by mělo pokračovat.
   2.   Komise předloží zprávu o hodnocení stanoveném v odstavci 1 Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů do šesti měsíců od jeho dokončení a případně k ní přiloží příslušné návrhy.
   Článek 19
   Přechodná ustanovení
   1.   Členské státy, které se neúčastnily mezivládní iniciativy týkající se označení „Evropské dědictví“ z roku 2006 (dále jen „mezivládní iniciativa“), mají možnost předběžně vybrat v roce 2013 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení.
   2.   Členské státy, které se účastnily mezivládní iniciativy, mají možnost předběžně vybrat v roce 2014 až čtyři pamětihodnosti pro udělení označení. Mohou navrhovat pamětihodnosti, kterým již bylo uděleno označení v rámci mezivládní iniciativy.
   3.   Všechny pamětihodnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou posuzovány evropským panelem na základě stejných kritérií a řídí se stejným postupem, jež platí pro ostatní pamětihodnosti.
   4.   Pokud některá z pamětihodností uvedených v odstavcích 1 a 2 nesplňuje stanovená kritéria nebo pokud jsou zapotřebí další informace, zahájí evropský panel prostřednictvím Komise dialog s příslušným členským státem s cílem posoudit, zda lze žádost před přijetím rozhodnutí vylepšit. V případě potřeby lze uspořádat návštěvy příslušné pamětihodnosti.
   Článek 20
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční krytí na provádění opatření v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 činí 650 000 EUR.
   2.   Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
   Článek 21
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předseda

         W. SZCZUKA

      (1)  Úř. věst. C 267, 1.10.2010, s. 52.

      (2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 19. července 2011. Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. listopadu 2011.

      (3)  Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 11.

      PŘÍLOHA

         Časový rozvrh

                  Rok

                  2011

                  Vstup rozhodnutí v platnost
                  Přípravné práce

                  2012

                  Přípravné práce

                  2013

                  První výběr pamětihodností pro členské státy, které se neúčastnily mezivládní iniciativy

                  2014

                  První výběr pamětihodností pro členské státy, které se účastnily mezivládní iniciativy

                  2015

                  Výběr

                  2016

                  Monitorování

                  2017

                  Výběr

                  2018

                  Hodnocení označení

                  2019

                  Výběr

                  2020

                  Monitorování

                  2021

                  Výběr

                  2022

                  —

                  2023

                  Výběr

                  2024

                  Monitorování
                  Hodnocení označení

                  2025

                  Výběr

                  …

                  …


title: 2011/58/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2010 o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů, jménem Unie

text:
               1.2.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 27/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 25. října 2010
   o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů, jménem Unie
   (2011/58/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. února 2006 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s partnery z oblasti Středomoří za účelem zavedení mechanismu pro urovnávání sporů týkajících se obchodních ustanovení.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem určeným podle článku 207 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

               (3)

               Tato jednání byla dokončena a dne 9. prosince 2009 byla parafována dohoda mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů (dále jen „dohoda“).

               (4)

               Dohoda by měla být podepsána,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis dohody mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů, se schvaluje jménem Unie s výhradou pozdějšího uzavření dohody (1).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie s výhradou pozdějšího uzavření.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 25. října 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.


title: 2009/577/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 27. července 2009 o jmenování jednoho španělského člena Výboru regionů

text:
               30.7.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 198/56

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 27. července 2009
   o jmenování jednoho španělského člena Výboru regionů
   (2009/577/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh předložený španělskou vládou,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po odstoupení pana Manuela CHAVESE GONZÁLESE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován:
   pan José Antonio GRIÑÁN MARTÍNEZ, Presidente de la Junta de Andalucía.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 27. července 2009.

            Za Radu

            předseda

         C. BILDT

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2007/618/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 18. září 2007 o jmenování finského člena a finské náhradnice Výboru regionů

text:
               25.9.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 249/10

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 18. září 2007
   o jmenování finského člena a finské náhradnice Výboru regionů
   (2007/618/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh finské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po skončení mandátu pana Jyrkiho MYLLYVIRTY se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po skončení mandátu paní Irmy PEIPONENOVÉ se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem a náhradnicí Výboru regionů jsou na zbývající část stávajícího funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenováni

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Jyrki MYLLYVIRTA, starosta města Lahti (změna mandátu);

               b)

               jako náhradnice:

                           —

                           paní Irja SOKKAOVÁ, členka městské rady města Kuopio.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu 18. září 2007.

            Za Radu

            předseda

         R. PEREIRA

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2006/824/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2006 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro obnovu v rozpočtovém roce 2004

text:
               6.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 340/74

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 27. dubna 2006
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro obnovu v rozpočtovém roce 2004
   (2006/824/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské agentury pro obnovu v rozpočtovém roce 2004 (1),

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury (2),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 14. března 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu (4), a zejména na článek 8 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro instituce podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0095/2006),

               1.

               uděluje řediteli Evropské agentury pro obnovu absolutorium za plnění rozpočtu v rozpočtovém roce 2004;

               2.

               uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropské agentury pro obnovu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            předseda

         Julian PRIESTLEY

            generální tajemník

      (1)  Úř. věst. C 332, 28.12.2005, s. 19.

      (2)  Úř. věst. C 332, 28.12.2005, s. 15.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7, Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2068/2004 (Úř. věst. L 358, 3.12.2004, s. 2)

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).


title: 2005/192/ES, Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 21. února 2005 o uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

text:
               10.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 63/21

      ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE

   ze dne 21. února 2005
   o uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
   (2005/192/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení ze dne 16. dubna 2003, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   s ohledem na schválení Rady podle článku 101 Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii byl podepsán jménem Evropského společenství a jeho členských států dne 12. prosince 2004 v souladu s rozhodnutím Rady 2004/896/ES (1).

               (2)

               Uvedený protokol byl do svého vstupu v platnost prováděn prozatímně od 1. května 2004.

               (3)

               Uvedený protokol by měl být uzavřen,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (2).
   Článek 2
   Předseda Rady provede oznámení uvedené v článku 15 protokolu jménem Evropského společenství a členských států. Předseda Komise provede současně toto oznámení jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

      V Bruselu dne 21. února 2005.

            Za Radu

         J. ASSELBORN

            předseda

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 388, 29.12.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 388, 29.12.2004, s. 6.


title: 2009/221/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/192

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006
   (2009/221/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (4), a zejména na článek 19 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0115/2008),

               1.

               uděluje výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2006;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 261, 31.10.2007, s. 20.

      (2)  Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 55.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/193

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 22. dubna 2008
   obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (4), a zejména na článek 19 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0115/2008),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr uvedl, že nabyl dostatečné jistoty o věrohodnosti roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2006 a o legalitě a řádnosti podkladových operací;

               B.

               vzhledem k tomu, že Parlament udělil výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost dne 24. dubna 2007 absolutorium za plnění rozpočtu agentury za rozpočtový rok 2005 (6) a ve svém usnesení provázejícím rozhodnutí o udělení absolutoria mimo jiné

                           —

                           konstatoval, že realizace rozpočtu pro finanční rok 2005 bylo ovlivněno zpožděním při přijímání zaměstnanců a tato situace se odrazila na využití přidělených prostředků na administrativní výdaje,

                           —

                           konstatoval, že dokumentace převodů, nezbytný předpoklad pro platný systém vnitřní kontroly, ukázala určité slabé stránky a tento soubor, který se týká závazků a plateb, byl často nekompletní nebo zmatečný,

                           —

                           konstatoval dále různé nedostatky při veřejném zadávání zakázek a naléhal, aby je agentura uvedla do souladu se zákonnými požadavky,

         Obecné připomínky, které se týkají horizontálních záležitostí agentur EU, a které tudíž mají význam také pro postup udělování absolutoria každé jednotlivé agentury

               1.

               konstatuje, že rozpočty 24 agentur a jiných vedlejších subjektů kontrolovaných Účetním dvorem činily v roce 2006 1 080,5 milionů EUR (největším byl rozpočet Evropské agentury pro rekonstrukci ve výši 271 milionů EUR a nejmenším rozpočet Evropské policejní akademie (EPA) ve výši 5 milionů EUR);

               2.

               zdůrazňuje, že okruh externích subjektů EU, které jsou předmětem auditu a udělování absolutoria, nyní nezahrnuje pouze tradiční regulační agentury, ale také výkonné agentury zřízené za účelem provádění konkrétních programů, a v blízké budoucnosti bude rozšířen také na společní podniky zřízené v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru (společné technologické iniciativy);

               3.

               připomíná, že počet agentur, které jsou předmětem postupu udělování absolutoria Parlamentu, se vyvíjel takto: v rozpočtovém roce 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulačních agentur a 2 výkonné agentury (vyjma 2 agentur, které Účetní dvůr kontroloval, ale jsou předmětem vnitřního postupu udělování absolutoria);

               4.

               usuzuje proto, že postup auditu a udělování absolutoria se stal těžkopádným a nepřiměřeným ve srovnání s relativní velikostí rozpočtů agentur/vedlejších subjektů; pověřuje proto příslušný výbor, aby provedl rozsáhlý přezkum postupu udělování absolutoria agenturám a vedlejším subjektům, jehož cílem bude navrhnout jednodušší a racionálnější přístup vzhledem ke stále vzrůstajícímu počtu subjektů, z nichž každý bude v příštích letech vyžadovat zvláštní zprávu o udělení absolutoria;

         Zásadní úvahy

               5.

               žádá Komisi, aby podala jasná vysvětlení, pokud jde o následující body, dříve, než vytvoří novou agenturu nebo reformuje stávající agenturu: druh agentury, cíle agentury, vnitřní struktura řízení, produkty, služby, klíčové postupy, cílová skupina, klienti agentury a zúčastněné strany, formální vztah s vnějšími aktéry, odpovědnost za rozpočet, finanční plánování, personální a zaměstnanecká politika;

               6.

               žádá, aby každá agentura byla řízena každoroční dohodou o výkonu, kterou formuluje agentura a odpovědné generální ředitelství která by měla obsahovat hlavní cíle pro následující rok, finanční rámec a jasné ukazatele pro měření výkonu;

               7.

               žádá, aby byl výkon agentur pravidelně (a ad hoc) kontrolován Účetním dvorem nebo jiným nezávislým auditorem; domnívá se, že by tato kontrola neměla být omezena na tradiční prvky finančního řízení a řádné používání veřejných finančních prostředků, ale měla by zahrnovat také efektivitu a účinnost správy včetně posouzení finančního řízení každé agentury;

               8.

               domnívá se, že v případě agentur, které neustále nadhodnocují své příslušné rozpočtové potřeby, by mělo být provedeno odpovídající snížení na základě neobsazených míst; je toho názoru, že tento krok povede u agentur v dlouhodobém výhledu k nižším účelově vázaným příjmům, a tím ke snížení správních nákladů;

               9.

               konstatuje, že skutečnost, že mnoho agentur je kritizováno za nedodržování pravidel zadávání veřejných zakázek, ustanovení finančního nařízení a služebního řádu atd., představuje vážný problém; domnívá se, že hlavním důvodem této skutečnosti je, že většina pravidel a finanční nařízení jsou určena pro větší orgány a většina malých agentur nemá nezbytné předpoklady k tomu, aby byla schopna vyrovnat se s těmito požadavky; žádá proto Komisi, aby hledala rychlé řešení, které povede k posílení účinnosti sloučením správních funkcí různých agentur, a zajistila tak dosažení nezbytných předpokladů pro plnění požadavků (přitom zohlední nezbytné změny v základních pravidlech pro fungování agentur a jejich rozpočtovou nezávislost), nebo aby neprodleně navrhla zvláštní pravidla pro agentury (zejména prováděcí pravidla pro agentury), které jim umožní plné dodržování požadavků;

               10.

               trvá na tom, aby Komise při sestavování předběžného návrhu rozpočtu brala v úvahu výsledky plnění rozpočtu jednotlivých agentur v předchozích letech, zejména v roce n – 1, a odpovídajícím způsobem rozpočet požadovaný příslušnou agenturou upravila; žádá příslušný výbor, aby tuto revizi vzal v potaz a v případě, že tak neučiní Komise, upravil sám příslušný rozpočet tak, aby odpovídal realitě a schopnosti dané agentury využít přidělené finanční prostředky a provádět plnění rozpočtu;

               11.

               připomíná své rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu na rok 2005, ve kterém vyzval Komisi, aby každých pět let předložila studii přínosu každé existující agentury; vyzývá všechny příslušné orgány, aby v případě negativního hodnocení přidané hodnoty agentury přijaly nutné kroky v podobě nové definice mandátu dané agentury nebo jejího uzavření; konstatuje, že v roce 2007 Komise neprovedla jediné hodnocení; trvá na tom, že Komise by měla před přijetím rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2007 předložit nejméně 5 takových hodnocení a začít by měla u nejdéle existujících agentur;

               12.

               je toho názoru, že doporučení Účetního dvora by měla být neprodleně uplatněna a výše příspěvků proplácených agenturám by měla být upravena v souladu s jejich skutečnými finančními potřebami; domnívá se také, že změny v obecném finančním nařízení by měly být začleněny do rámcového finančního nařízení pro agentury a do jejich různých specifických finančních nařízení;

         Uvádění údajů ve zprávách

               13.

               konstatuje, že mezi agenturami neexistuje standardní přístup k vykazování činností v příslušném rozpočtovém roce, k závěrkám a zprávám o rozpočtovém a finančním řízení ani k otázce, zda by měl ředitel agentury zhotovit prohlášení o věrohodnosti; pozoruje, že ne všechny agentury jasně rozlišují mezi a) prezentováním práce agentury veřejnosti a b) technickou zprávou o rozpočtovém a finančním řízení;

               14.

               konstatuje, že přestože stávající pokyny Komise ohledně přípravy zpráv o činnosti výslovně nevyžadují, aby agentura zhotovila prohlášení o věrohodnosti, mnoho ředitelů tak před rokem 2006 učinilo, v jednom případě včetně významné výhrady;

               15.

               připomíná odstavec 26 svého usnesení ze dne 12. dubna 2005 (7), který vyzývá ředitele agentur, aby začali ke svým výročním zprávám o činnosti, které se předkládají společně s informacemi o financích a řízení, připojovat prohlášení o věrohodnosti, pokud jde o legalitu a správnost operací, podobně jako v případě prohlášení generálních ředitelů Komise;

               16.

               vyzývá Komisi, aby odpovídajícím způsobem změnila své stávající pokyny pro agentury;

               17.

               dále navrhuje, aby Komise pracovala s agenturami na vytvoření harmonizovaného modelu, který lze uplatnit na všechny agentury a vedlejší subjekty a který jasně rozlišuje mezi

                           —

                           výroční zprávou o operacích, práci a úspěších subjektu, která je určena široké veřejnosti,

                           —

                           finančním prohlášením a zprávou o plnění rozpočtu,

                           —

                           zprávou o činnosti v souladu se zprávami o činnosti generálních ředitelů Komise,

                           —

                           prohlášením o věrohodnosti učiněným ředitelem subjektu spolu s jakýmikoli výhradami nebo připomínkami, na které chce upozornit orgán udělující absolutorium;

         Obecná zjištění Účetního dvora

               18.

               konstatuje zjištění Účetního dvora (výroční zpráva, odstavec 10.29 (8)), že Komise nevyplácí dotace z rozpočtu Společenství na základě dostatečně odůvodněných odhadů potřeby hotovosti agentury. To spolu s rozsahem přenesených prostředků vede k tomu, že agentury mají značné pokladní zůstatky; dále konstatuje, že Účetní dvůr doporučuje, aby objem dotací vyplácených agenturám byl v souladu s jejich skutečnými potřebami hotovosti;

               19.

               konstatuje, že koncem roku 2006 ještě nezavedlo účetní systém ABAC 14 agentur (výroční zpráva, poznámka pod čarou k odstavci 10.31);

               20.

               bere na vědomí poznámku Účetního dvora (výroční zpráva, odstavec 1.25) týkající se výdajů příštích období na nevyčerpanou dovolenou, o kterých účtují některé agentury; zdůrazňuje, že Účetní dvůr podmínil své prohlášení o věrohodnosti v případě tří agentur (Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – Cedefop, EPA a Evropská železniční agentura) za rozpočtový rok 2006 (2005: Cedefop, Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Evropská agentura pro obnovu);

         Interní audit

               21.

               připomíná, že v souladu s čl. 186 odst. 3 finančního nařízení je interní auditor Komise také interním auditorem regulačních agentur, které dostávají granty z rozpočtu EU; zdůrazňuje, že interní auditor je odpovědný vůči představenstvu a řediteli každé agentury;

               22.

               upozorňuje na následující výhradu ve výroční zprávě o činnosti interního auditora za rok 2006:
               „Interní auditor Komise není s to řádně plnit svou povinnost přidělenou podle článku 185 finančního nařízení, kterou má jakožto interní auditor subjektů Společenství, a to z důvodu nedostatku personálních zdrojů.“;

               23.

               bere však na vědomí poznámku interního auditora ve zprávě o činnosti za rok 2006, že od roku 2007 budou všechny funkční regulační agentury každoročně podrobeny internímu auditu s pomocí dalších personálních zdrojů, které Komise poskytne Službě interního auditu (IAS);

               24.

               konstatuje, že každoročně narůstající počet regulačních a výkonných agentur a společných podniků je nutno kontrolovat službou IAS podle článku 185 finančního nařízení; žádá Komisi, aby informovala příslušný výbor Parlamentu o tom, zda personální zdroje, které dostane IAS k dispozici, budou stačit na provádění výročního auditu všech těchto subjektů v příštích letech;

               25.

               připomíná, že čl. 72 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 vyžaduje, aby každá agentura zaslala každoročně orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria, a Komisi zprávu vypracovanou jejím ředitelem a uvádějící počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení; žádá agentury, aby uvedly, zda tak učinily, a pokud ano, jak;

               26.

               bere na vědomí, pokud jde o schopnost provést interní audit, zejména v případě menších agentur, návrh interního auditora příslušnému výboru Parlamentu ze dne 14. září 2006, aby byly menší agentury oprávněny nakupovat služby interního auditu ze soukromého sektoru;

         Hodnocení agentur

               27.

               připomíná společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise (9) vyjednané při dohodovacím řízení Rady ve složení pro hospodářství a finance dne 13. července 2007, které vyžaduje i) seznam agentur, které Komise zamýšlí posoudit, a ii) seznam již posouzených agentur společně se souhrnem hlavních zjištění;

         Disciplinární řízení

               28.

               konstatuje, že jednotlivé agentury mají vzhledem k velikosti obtíže při sestavování disciplinárního orgánu ad hoc složeného ze zaměstnanců v přiměřené platové třídě a že Úřad Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC) není příslušný pro agentury; vyzývá agentury, aby uvážily zřízení meziagenturního disciplinárního orgánu;

         Návrh interinstitucionální dohody

               29.

               připomíná předlohu Komise interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury (KOM(2005) 59), která zamýšlela vytvořit horizontální rámec pro vytváření, strukturu, provoz, hodnocení a kontrolu evropských regulačních agentur; konstatuje, že tato předloha je užitečnou iniciativou v rámci úsilí o racionalizaci vytváření a chodu agentur; bere na vědomí prohlášení učiněné ve shrnutí výsledků práce Komise za rok 2006 (KOM(2007) 274, odst. 3.1), že ačkoli byla vyjednávání po uveřejnění návrhu pozastavena, koncem roku 2006 byly v Radě znova zahájeny diskuse o této záležitosti; lituje, že nebylo možné učinit další kroky směřující k přijetí návrhu;

               30.

               vítá proto závazek Komise předložit v průběhu roku 2008 sdělení o budoucnosti regulačních agentur;

         Samofinancované agentury

               31.

               připomíná, že v případě dvou samofinancovaných agentur udělila správní rada řediteli absolutorium; konstatuje, že obě agentury měly značné kumulované přebytky pocházející z příjmů z poplatků převedených z předcházejících let:

                           —

                           Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): peněžní prostředky a jejich ekvivalenty: 281 milionů EUR (10),

                           —

                           Odrůdový úřad Společenství (CPVO): peněžní prostředky a jejich ekvivalenty: 18 milionů EUR (11);

         Konkrétní připomínky

               32.

               bere na vědomí, že agentura měla prostředky na položky závazků ve výši 44,738 milionů EUR a prostředky na položky platby ve výši 44,738 milionů EUR z rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006;

               33.

               konstatuje, že ze zprávy Účetního dvora za rok 2006 vyplývá, že více než 43 % přidělených prostředků bylo na konci roku 2006 zrušeno a navíc, že transakce byly soustředěny na poslední čtvrtletí roku, takže přesná rozpočtová pravidla nemohla být přesně sledována;

               34.

               konstatuje dále, že ze zprávy Účetního dvora vyplývá, že postupy pro zavedení rozpočtu a tvorbu plánu nebyly dostatečně důsledné, což vedlo k vysokému počtu převodů, k nepřiměřenému plánování přijímání zaměstnanců a nesprávné prezentaci rozpočtu;

               35.

               upozorňuje na nízkou míru využití prostředků na platby určených na opatření proti znečištění na moři (67,7 %), a to i navzdory trvalé podpoře, kterou Parlament poskytuje těmto opatřením v procesu při schvalování rozpočtu; vzhledem k tomu, že v letech 2006 a 2007 nebylo možno poskytnout plavidlo na čištění atlantského oblouku, tj. galicijského pobřeží a Biskajského zálivu, naléhá na Komisi a na agenturu, aby zvýšily úsilí o to, aby bylo tohoto cíle dosaženo v roce 2008 v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (12);

               36.

               uznává však, jak bylo uvedeno v odpovědích agentury, že přemístění agentury z Bruselu do Lisabonu v roce 2006 mělo těžko předvídatelné dopady na rozpočet, včetně odchodu téměř 20 % smlouvou vázaných zaměstnanců;

               37.

               se znepokojením připomíná zjištění Účetního dvora, že některé právní závazky vstoupily v platnost před odpovídajícími rozpočtovými závazky a že některé smlouvy umožnily až 100 % předfinancování;

               38.

               vyzývá agenturu k okamžité nápravě zjištění Účetního dvora, že inventární systém agentury má slabá místa a jeho záznamy neumožňují fyzické sledování veškerého zboží a zejména, že počítačové vybavení není v systému zaznamenáno;

               39.

               upozorňuje, že rozvaha agentury zahrnuje peněžní prostředky a jejich ekvivalenty ve výši 11,6 milionů EUR a kumulovaný přebytek 7,18 milionů EUR;

               40.

               upozorňuje na prohlášení účetního agentury v jeho zprávě o rozpočtovém a finančním řízení, že přes veškeré úsilí agentury, které bylo velmi důležité v průběhu celého roku 2006 při přijímání zaměstnanců, tvorba plánu a s ním související čerpání rozpočtu trpělo četnými odchody vyvolanými přesunem do Lisabonu;

               41.

               konstatuje na základě zprávy o rozpočtovém a finančním řízení, že s ohledem na rozfázování SI2 v roce 2007 byla agentura požádána, aby se stala pilotním projektem nové generace finančních systému nazvaných ABAC (Accrual Based Accounting – účetnictví s časovým rozlišením), a od roku 2006 agentura užívá stejnou sadu finančních systémů jako Komise v outsourcingu se všemi systémy sdílenými a podporovanými Komisí pro informatiku DIGIT;

               42.

               věří, že dále by se měla prošetřit vhodnost systému sdílení a služeb mezi agenturami, z něhož by mohly mít zvláštní prospěch menší agentury, jimž chybí zásadní objem zdrojů, nebo nové agentury ve startovací fázi;

               43.

               konstatuje na základě výroční zprávy agentury, že náhrady cestovních výdajů narůstajícího počtu účastníků setkání je pracovně náročný a v současné době se zlepšují odpovídající postupy; vyzývá Účetní dvůr, aby v jeho dalších zprávách agenturám věnoval pozornost základní otázce náhrad cestovních výdajů agentur.

      (1)  Úř. věst. C 261, 31.10.2007, s. 20.

      (2)  Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 55.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 149.

      (7)  Usnesení Evropského parlamentu o připomínkách připojených k rozhodnutí o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (Úř. věst. L 196, 27.7.2005, s. 139).

      (8)  Úř. věst. C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (9)  Dokument Rady DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Zdroj: Zpráva o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi úřadu (Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 141).

      (11)  Zdroj: Zpráva o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi úřadu (Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 135).

      (12)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 7. června 1988, kterým se jménem Společenství přijímá příloha E.4 k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů

text:
Důležité právní upozornění

|

31988D0356

Úřední věstník L 161 , 28/06/1988 S. 0012 - 0015 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 14 S. 0090  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 14 S. 0090

		Rozhodnutí Radyze dne 7. června 1988,kterým se jménem Společenství přijímá příloha E.4 k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů(88/356/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 28, 43, 113, a 235 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],vzhledem k tomu, že rozhodnutím č. 75/199/EHS [2] uzavřelo Společenství Mezinárodní úmluvu o zjednodušení a sladění celních režimů;vzhledem k tomu, že přijetí příloh k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů účinně přispívá k rozvoji a usnadnění mezinárodního obchodu zbožím;vzhledem k tomu, že příloha E.4 o navracení dovozních cel při zpětném vývozu může být Společenstvím přijata;vzhledem k tomu, že by však toto přijetí mělo být spojeno s určitými výhradami s ohledem na zvláštní požadavky celní unie a stávající úroveň zjednodušení a harmonizace celních předpisů,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Příloha E.4 k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů o navracení dovozních cel při zpětném vývozu se přijímá jménem Společenství s všeobecnou výhradou a s výhradou k normě 5.Znění přílohy E.4 spolu s výhradami je připojeno k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou informovat generálního tajemníka Rady pro celní spolupráci o přijetí přílohy uvedené v článku 1 s výhradami zmíněnými v článku 1.V Lucemburku dne 7. června 1988.Za RadupředsedaM. Bangemann[1] Úř. věst. C 167, 27. 6. 1988.[2] Úř, věst. č. L 100, 21.4.1975, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHA E.4PŘÍLOHA O NAVRACENÍ DOVOZNÍCH CEL PŘI ZPĚTNÉM VÝVOZUÚVODJsou-li dovezené výrobky zatížené dovozními cly a poplatky podrobeny přepracování nebo zpracovávání (nebo za některých okolností k opravě) a následně opět vyvezeny, mohou být zpravidla nabízeny k prodeji na cizích trzích za konkurenceschopnější ceny, jestliže jsou dovozní cla a poplatky při zpětném vývozu navráceny. Systém navracení cel zajišťuje tuto úlevu.Protože však navracení může zvýhodňovat dovoz zahraničního zboží, jemuž rovnocenné lze získat z domácích zdrojů, může být navracení podmíněno omezeními pro některé kategorie zboží nebo pro některé zpracovatelské operace. Jednotlivé země stanoví, v jakém rozsahu může být navracení cel prováděno.Tato příloha nezahrnuje pouze navracení dovozních cel a poplatků v případech, kdy je zboží zpracováno, přepracováno nebo opraveno, ale také tehdy, kdy je zboží dovezeno a následně zpětně vyvezeno v nezměněném stavu. Příloha se však nevztahuje na případy vyrovnání na základě spravedlnosti, na příklad je-li zboží vráceno dodavateli, protože neodpovídá podmínkám smlouvy. Příloha se vztahuje pouze na navracení dovozních cel a poplatků při vývozu, a nikoliv na ostatních cel a poplatků.DEFINICEPro účely této přílohy se rozumí:a) "systémem navracení" celní režim, který při vývozu zboží stanoví navrácení (úplné nebo částečné) cel a poplatků uvalených při dovozu na zboží nebo výrobky v něm obsažené nebo při jeho výrobě spotřebované;b) "navrácením" celková částka dovozních cel a poplatků navrácených na základě systému navracení;c) "dovozními cly a poplatky" cla a veškeré jiné daně, poplatky a různé dávky, které se vybírají při dovozu nebo v souvislosti s dovozem zboží, s výjimkou poplatků a dávek, jejichž výše je omezena přibližnou cenou poskytovaných služeb.ZÁSADY1. NormaPostup navracení se řídí ustanoveními této přílohy.ROZSAH PLATNOSTI2. NormaVnitrostátní právní předpisy vymezí případy, kdy může být navrácení uplatňováno, a podmínky pro jeho vyplacení.Poznámka 1Případy, kdy lze požádat o navrácení, mohou být blíže určeny podle určitého zboží či třídy zboží nebo podle účelu jeho použití. Navracení může být rovněž omezeno na určité kategorie dovozních cel a poplatků nebo na případy, kdy zboží bylo použito přepracováno, zpracováno, opraveno či jiným povoleným způsobem použito. Navrácení související se zbožím použitým k výrobě vyváženého zboží se obvykle nevztahuje na výlučně pomocné prostředky, např. mazadla, může se však vztahovat na odpad nebo ztráty při zpracování vzniklé.Poznámka 2Výplaty na základě systému navracení se neprovedou v případech, kdy byly dovozní cla a poplatky vráceny podle jiných předpisů.3. Doporučená praxeSystém navracení by měl být uplatňován také v případech, kdy zboží nebo materiály, které podléhaly dovozním clům a poplatkům, byly nahrazeny stejným zbožím nebo materiály použitými při zpracování nebo výrobě vyváženého zboží.PODMÍNKY4. NormaStrany vedou evidenci nebo skladový účet umožňující ověření platnosti nároku na navrácení.5. NormaJestliže je při dovozu zboží do volného oběhu známo nebo předpokládáno, že bude uplatněn nárok na navrácení, může být deklarant požádán, aby v zájmu usnadnění pozdější žádosti tento záměr uvedl; výplatu navrácení však nelze odepřít výhradně, proto, že tento záměr nebyl uveden. Uvedením záměru také nevzniká povinnost zboží vyvézt.PoznámkaCelní orgán může požadovat, aby zboží, na něž bude uplatněn nárok na navrácení, bylo skladováno odděleně od ostatního zboží nebo aby bylo přepracováno nebo zpracováno pod jeho celním dohledem.DOBA USKLADNĚNÍ ZBOŽÍ V CELNÍM PROSTORU6. NormaJe-li stanovena lhůta pro vývoz zboží, jejíž překročením zaniká nárok na navrácení, přihlédne se při jejím stanovení k povaze přepracování či zpracování, kterému má být zboží podrobeno, a k souvisejícím obchodním a jiným faktorům.7. Doporučená praxeJe-li stanovena lhůta pro vývoz zboží, měla by být na požádání prodloužena, uzná-li celní orgán žádost za opodstatněnou.VÝVOZNÍ PROHLÁŠENÍ A NÁROK NA NAVRÁCENÍ8. NormaVývozní prohlášení pro účely navrácení, doložené podpůrnými doklady, se podává u příslušného celního úřadu.9. Doporučená praxeNa žádost vývozce, kterou považují za opodstatněnou, by měly celní orgány pokud možno provést kontrolu zboží určeného k vývozu v soukromých prostorách strany, a to na náklady vývozce.Celní orgány mohou také samy požadovat, aby jim byla umožněna kontrola zboží určeného k vývozu v soukromých prostorách strany.10. Doporučená praxeKontroluje-li se vývoz zboží v rámci systému navracení prostřednictvím záznamů vývozce, neměla by již obvykle být kontrola zboží při vývozu požadována.11. NormaŽádost o navrácení (nebo její přílohy) musí obsahovat požadovaný důkaz o tom, že podmínky stanovené pro navrácení jsou splněny.PoznámkaCelní orgány mohou pro navrácení požadovat údaje týkající se zejména:a) žadatele;b) původního dokladu o propuštění zboží do volného oběhu v tuzemsku (např. číslo a datum celního prohlášení, ne jehož základě bylo zboží propuštěno do volného oběhu v tuzemsku);c) zaplacených dovozních cel a poplatků;d) druhu nebo sazebního zařazení zboží a jeho množství;e) podmínek použití, zpracování nebo přepracování, k němuž je zboží určeno;f) podrobností vývozu.12. Doporučená praxeJe-li stanovena lhůta pro vývoz zboží, jejíž překročením zaniká nárok na navrácení, mělo by být stanoveno její prodloužení z hospodářských a jiných důvodů, které uznají celní orgány za platné.VÝPLATA NAVRÁCENÝCH POPLATKŮ13. NormaK výplatě navrácení dojde, jakmile je nárok ověřen.14. Doporučená praxeK výplatě navrácení dojde rovněž po uložení zboží do celního skladu pod podmínkou, že bude následně vyvezeno.15. Doporučená praxeCelní orgány mohou, pokud jsou o to požádány, vyplácet navrácení pravidelně za zboží vyvezené v určitém období.INFORMACE O NAVRACENÍ16. NormaCelní orgány zajistí, aby veškeré závažné informace o systému navracení byly snadno dostupné všem zúčastněným osobám osobám.--------------------------------------------------Připomínky a výhrady podané Společenstvím k příloze E.4 Mezinárodní úmluvy o zjednodušení a sladění celních režimů1. Všeobecná výhradaPrávní předpisy Společenství obecně zahrnují ustanovení této přílohy, avšak k některým oblastem, které nejsou upraveny právními předpisy Společenství, podají členské státy případně své vlastní výhrady.2. Norma 5Celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu musí obsahovat určité údaje o použití režimu aktivního zušlechťování — systému navracení cel a poplatků. Použití tohoto systému navíc předpokládá, že bylo uděleno povolení k aktivnímu zušlechťování nebo že o ně bylo, v některých případech, před propuštěním do volného oběhu požádáno.--------------------------------------------------