title: 2012/558/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2012 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv

text:
               17.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 286/117

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2012
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv
   (2012/558/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2010 (KOM(2011) 473 – C7-0263/2011) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu evropského veřejného ochránce práv orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2010,

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení (4) o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rok 2010 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0089/2012),

               1.

               uděluje absolutorium evropskému veřejnému ochránci práv za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2010;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

      (2)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 286/118

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2012
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2010 (KOM(2011) 473 – C7-0263/2011) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu evropského veřejného ochránce práv orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o provedených interních auditech v roce 2010,

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení (4) o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rok 2010 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0089/2012),

               1.

               zdůrazňuje, že ve své výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že „nemá ve vztahu k evropskému veřejnému ochránci práv žádné připomínky“ (bod 7.31); připomíná však, že Účetní dvůr evropského veřejného ochránce práv požádal, aby připravil pravidla pro nábor dočasných pracovníků; byl by rád, kdy by jej Účetní dvůr informoval o výsledcích této žádosti;

               2.

               uvádí, že v roce 2010 měl evropský veřejný ochránce práv k dispozici prostředky na závazky v celkové výši 9 332 275 EUR (9 000 000 EUR v roce 2009) a že míra plnění těchto prostředků dosáhla 89,65 %, což je méně než průměr ostatních orgánů a institucí a o dva procentní body méně než jeho míra plnění v předchozím roce (91,98 % v roce 2009); bere však na vědomí, že variabilní míra plnění vyplývá zejména z fluktuace zaměstnanců, a zdůrazňuje, že rozpočet evropského veřejného ochránce práv je čistě administrativní, 79 % výdajů souvisí s osobami pracujícími v orgánu, 15 % se týká budov, nábytku, zařízení a různých provozních výdajů a 6 % obecných činností instituce;

               3.

               vyzývá k lepšímu finančnímu plánování, jež by zajistilo účinnější plnění rozpočtu;

               4.

               vítá skutečnost, že evropský veřejný ochránce práv stanovil v akčním plánu na rok 2010 klíčové ukazatele výkonnosti i souhrn výsledků, což umožňuje měřit úsilí této služby prostřednictvím systému srovnávacího hodnocení („benchmarking“); vítá pokrok dosažený v průběhu celého roku;

               5.

               přeje si však, aby se zvýšil počet i podíl případů, u nichž je rozhodnutí o přípustnosti přijato do jednoho měsíce; uvádí, že v současnosti dosahuje tato míra 66 %;

               6.

               dále si přeje, aby i nadále stoupal počet i podíl šetření uzavřených do jednoho roku; uvádí, že v současnosti dosahuje tato míra 66 %;

               7.

               vítá skutečnost, že byl zaveden nový postup pro nábor dočasných pracovníků i pro výpočet individuálních nároků;

               8.

               vítá audit, který v roce 2010 s ohledem na připomínky z roku 2009 uskutečnil útvar interního auditu – tento audit dospěl k závěru, že systém řízení a kontroly je účinný, pokud budou realizována dohodnutá opatření;

               9.

               připomíná, že výroční zpráva o činnosti evropského veřejného ochránce práv v roce 2010 byla nedávno předmětem zprávy z vlastního podnětu, kterou Parlament schválil dne 27. října 2011 (6); nemá proto v úmyslu uvádět další připomínky;

               10.

               přeje si, aby výroční zpráva o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2011 obsahovala případně kapitolu o opatřeních navazujících na usnesení Parlamentu o udělení absolutoria a aby poskytla také vyčerpávající přehled všech lidských zdrojů, které má evropský veřejný ochránce práv k dispozici, rozdělený podle kategorie, třídy, pohlaví, účasti na odborném vzdělávání a státní příslušnosti.

      (1)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

      (2)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0467.


title: 2014/278/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 12. května 2014 , o uzavření Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, s výjimkou záležitostí týkajících se zpětného přebírání osob

text:
               16.5.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 145/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 12. května 2014,
   o uzavření Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, s výjimkou záležitostí týkajících se zpětného přebírání osob

      (2014/278/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 91, 100, čl. 191 odst. 4, články 207 a 212 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2013/40/EU (2) byla dne 10. května 2010 podepsána Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (2)

               Některá ustanovení této dohody se týkají zpětného přebírání osob, a spadají tedy do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie. Souběžně s tímto rozhodnutím bude přijato samostatné rozhodnutí (3) týkající se těchto ustanovení, která jsou obsažena v čl. 33 odst. 2 dohody.

               (3)

               Dohoda by měla být schválena jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé se schvaluje jménem Unie s výjimkou čl. 33 odst. 2 této dohody (4).
   Článek 2
   Smíšenému výboru uvedenému v článku 44 dohody předsedá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Unie nebo případně Unie a členské státy jsou ve smíšeném výboru zastoupeny v závislosti na projednávaných otázkách.
   Článek 3
   Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby zmocněné učinit jménem Unie oznámení uvedené v čl. 49 odst. 1 dohody (5).
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 12. května 2014.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Souhlas udělen dne 16. dubna 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2013/40/EU ze dne 10. května 2010 o podpisu jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 20, 23.1.2013, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/279/2014 ze dne 12. května 2014 o uzavření Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o záležitosti týkající se zpětného přebírání osob (viz strana 3 v tomto čísle Úředního věstníku).

      (4)  Dohoda byla zveřejněna spolu s rozhodnutím o podpisu v Úř. věst. L 20, 23.1.2013, s. 2.

      (5)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: 2014/443/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření zřízeného Obchodní dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

text:
               10.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 201/18

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 8. července 2014
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření zřízeného Obchodní dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

      (2014/443/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada dne 19. ledna 2009 zmocnila Komisi, aby sjednala vícestrannou obchodní dohodu jménem Evropské unie a jejích členských států se členskými zeměmi Andského společenství.

               (2)

               Tato jednání byla uzavřena a Obchodní dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1) byla podepsána v Bruselu dne 26. června 2012.

               (3)

               Tato dohoda se podle svého čl. 330 odst. 3 prozatímně provádí s Peru od 1. března 2013 a s Kolumbií od 1. srpna 2013, s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu dni.

               (4)

               Článek 103 dohody zřizuje Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření, který zajišťuje a sleduje provádění kapitoly 5 dohody, jež se týká sanitárních a fytosanitárních opatření, a projednává veškeré záležitosti, jež by mohly mít vliv na dodržování ustanovení uvedené kapitoly. Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření přijme na svém prvním zasedání svůj jednací řád.

               (5)

               Unie by měla stanovit postoj, který má být zaujat, pokud jde o přijetí jednacího řádu Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie zaujat v rámci Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření zřízeného Obchodní dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu tohoto podvýboru, vychází z návrhu rozhodnutí Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření EU-Kolumbie-Peru připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Zástupci Unie v Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření mohou odsouhlasit drobné technické opravy návrhu rozhodnutí Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření EU-Kolumbie-Peru bez dalšího rozhodnutí Rady.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 8. července 2014.

            Za Radu

            předseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Úř. věst. L 354, 21.12.2012, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ č. …/2014 PODVÝBORU PRO SANITÁRNÍ A FYTOSANITÁRNÍ OPATŘENÍ EU-KOLUMBIE-PERU
      ze dne …
      o přijetí jednacího řádu Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření podle článku 103 Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé
      PODVÝBOR PRO SANITÁRNÍ A FYTOSANITÁRNÍ OPATŘENÍ,
      s ohledem na Obchodní dohodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1), podepsanou v Bruselu dne 26. června 2012, a zejména na článek 103 uvedené dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření přijme na svém prvním zasedání svůj jednací řád.

                  (2)

                  Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření zajišťuje a sleduje provádění kapitoly 5 dohody, pokud jde o sanitární a fytosanitární opatření, a projednává veškeré záležitosti, jež by mohly mít vliv na dodržování ustanovení uvedené kapitoly,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

                  1.

                  Jednací řád Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření se přijímá tak, jak je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.

                  2.

                  Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem ...

         V … dne …

               Za Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření

               ministr nebo ministryně

               komisař nebo komisařka

               ministr nebo ministryně

         (1)  Úř. věst. L 354, 21.12.2012, s. 3.

         PŘÍLOHA
         JEDNACÍ ŘÁD PODVÝBORU PRO SANITÁRNÍ A FYTOSANITÁRNÍ OPATŘENÍ PODLE KAPITOLY 5 OBCHODNÍ DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JEJÍMI ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A KOLUMBIÍ A PERU NA STRANĚ DRUHÉ
         Článek 1
         Složení a předseda
         1.   Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření, zřízený podle článku 103 Obchodní dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kolumbií a Peru na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1), plní své povinnosti stanovené v článku 103 dohody a nese odpovědnost za zajišťování a sledování provádění kapitoly 5 o sanitárních a fytosanitárních opatřeních.
         2.   Jak je stanoveno v čl. 103 odst. 2 dohody, v Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření zasedají zástupci určení každou stranou a zodpovědní za sanitární a fytosanitární opatření.
         3.   Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření podle principu rotace po dobu jednoho roku předsedá vyšší úředník Evropské komise jménem Evropské unie a jejích členských států, vyšší úředník kolumbijské vlády nebo vyšší úředník peruánské vlády. První období předsednictví začíná datem prvního zasedání Výboru pro obchod a končí dne 31. prosince téhož roku. Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření předsedá strana předsedající Výboru pro obchod.
         4.   Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření může jednat na zasedáních, kterých se účastní pouze strana EU a jedna signatářská andská země, pokud jde o záležitosti týkající se výlučně jejich dvoustranných vztahů. Těmto zasedáním budou spolupředsedat obě strany. Jiné signatářské andské země se mohou těchto zasedání účastnit po předchozím souhlasu dotčených stran.
         5.   Na strany se v jednacím řádu odkazuje v souladu s definicemi uvedenými v článku 6 dohody.
         Článek 2
         Zasedání
         1.   Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření zasedá jednou za rok a svolá zvláštní zasedání na žádost kterékoli ze stran, jak je stanoveno v čl. 103 odst. 2 dohody. Zasedání se konají střídavě v Bogotě, Bruselu a Limě, pokud se strany nedohodnou jinak.
         2.   Zasedání Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření svolává předsedající strana na den a místo, na nichž se strany dohodnou.
         3.   Jednání Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření se mohou rovněž konat prostřednictvím videokonference nebo audiokonference.
         Článek 3
         Delegace
         Před každým zasedáním jsou strany informovány o plánovaném složení delegací, které se zúčastní zasedání.
         Článek 4
         Pozorovatelé
         Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření může rozhodnout ad hoc o přizvání pozorovatelů.
         Článek 5
         Korespondence
         1.   Dokumenty Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření uvedené v článcích 6, 7 a 8 jednacího řádu se zasílají předsedům Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření a sekretariátu Výboru pro obchod.
         2.   U záležitostí, které se týkají výlučně dvoustranných vztahů mezi EU a jednou signatářskou andskou zemí, probíhá korespondence mezi dotčenými dvěma stranami, přičemž ostatní signatářské andské země jsou v případě potřeby plně informovány.
         Článek 6
         Program zasedání
         1.   Předběžný program každého zasedání vypracují obě strany společně. Tento předběžný program se spolu s příslušnými dokumenty zašle nejpozději 14 dní přede dnem zahájení zasedání všem stranám.
         2.   Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření přijme program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.
         3.   Předseda Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření může po dohodě s ostatními stranami přizvat k účasti na zasedání odborníky, aby podali informace o specifických záležitostech.
         Článek 7
         Zápis
         1.   Obě strany společně vypracují z každého jednání návrh zápisu. První návrh vypracuje předsedající strana do 21 dnů od ukončení zasedání.
         2.   Zápis zpravidla shrnuje každý bod programu s případným uvedením:

                     a)

                     dokumentů předložených Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření;

                     b)

                     veškerých prohlášení, která se na požádání člena Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření mají zapsat, a

                     c)

                     navržených rozhodnutí, doporučení, schválených prohlášení a závěrů přijatých k jednotlivým bodům.

               3.   Zápis rovněž obsahuje seznam účastníků zasedání Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření.
         4.   Strany zápis písemně schválí do dvou měsíců ode dne zasedání. Po schválení zápisu podepíše předseda a jeho protějšky z ostatních stran jeho kopie. Každá strana obdrží jedno vyhotovení těchto závazných dokumentů. Kopie podepsaného zápisu se zašle sekretariátu Výboru pro obchod.
         Článek 8
         Akční plán
         1.   Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření přijme akční plán týkající se akcí, na kterých se strany dohodly během zasedání.
         2.   Na příštím zasedání Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření přezkoumá, jak strany akční plán provádějí.
         Článek 9
         Jazyky
         1.   Úředními jazyky Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření jsou úřední jazyky stran.
         2.   Pokud není rozhodnuto jinak, probíhají jednání Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření na základě dokumentů a návrhů vypracovaných v jazycích uvedených v odstavci 1.
         Článek 10
         Účast veřejnosti a důvěrnost
         1.   Není-li rozhodnuto jinak, nejsou zasedání Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření veřejná.
         2.   Předloží-li některá strana Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření, specializovaným výborům, pracovním skupinám nebo jiným subjektům informace, jež považuje podle svých právních předpisů za důvěrné, nakládají strany s takovými informacemi jako s důvěrnými podle pravidel popsaných v čl. 290 odst. 2 dohody.
         Článek 11
         Výdaje
         1.   Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních Podvýboru pro sanitární a fytosanitární opatření, a to jak výdaje na pracovníky, cestovné a stravné, tak poštovné a telekomunikační poplatky.
         2.   Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí hostitelská strana.
         3.   Výdaje související s tlumočením na zasedání a překlady dokumentů do španělštiny a angličtiny nebo z těchto jazyků hradí hostitelská strana. Tlumočení a překlady do jiných jazyků nebo z nich hradí žádající strana.
         Článek 12
         Změna jednacího řádu
         Jednací řád i veškeré následné změny musí přijmout Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření podle čl. 103 odst. 2 dohody.

            (1)  Úř. věst. L 354, 21.12.2012, s. 3.


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 98/10/COL ze dne 24. března 2010 , kterým se po osmdesáté prvé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty

text:
               2.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 206/13

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 98/10/COL
   ze dne 24. března 2010,
   kterým se po osmdesáté prvé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) uvedené dohody,
   vzhledem k tomu, že podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory byla přijatá Kontrolním úřadem dne 19. ledna 1994 (4),
   dne 24. června 2009 Komise Evropských společenství přijala sdělení o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (5),
   toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru,
   v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu,
   podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,
   Kontrolní úřad konzultoval Evropskou komisï a státy ESVO prostřednictvím dopisu o této záležitosti ze dne 12. března 2010 (č. 549988, 549990 a 549991),
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokyny pro státní podporu se mění vložením nové kapitoly o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty. Nová kapitola je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Pouze anglické znění je závazné.

      V Bruselu dne 24. března 2010.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Per SANDERUD

            předseda

         Kurt JÄGER

            člen sboru

      (1)  Dále jen „Kontrolní úřad“.

      (2)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

      (3)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

      (4)  Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úředním věstníku Evropské Unie (dále jen Úř. věst.) L 231, 3.9.1994, s. 1 a dodatku EHP č. 32 ze dne 3.9.1994, s. 1, v pozměněném znění. Dále jen „pokyny pro státní podporu“. Aktualizované znění pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  Úř. věst. C 223, 16.9.2009, s. 3.

      PŘÍLOHA

         KAPITOLA O KRITERIÍCH PRO PODROBNÉ POSOUZENÍ REGIONÁLNÍ PODPORY VELKÝCH INVESTIČNÍCH PROJEKTŮ
          (1)

      1.   Úvod

      1.1   Obecná pravidla pro opatření regionální podpory

                  (1)

                  Tato kapitola o regionální podpoře na období 2007–2013 v pokynech Kontrolního úřadu ESVO (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) objasňuje obecný přístup Kontrolního úřadu k regionální státní podpoře (2). Za podmínek stanovených v pokynech k regionální podpoře, a přestože může mít regionální podpora negativní účinek na obchod a hospodářskou soutěž, může Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) považovat státní podporu za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP, je-li určena na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v EHP.

                  (2)

                  Pokyny k regionální podpoře obecně přihlížejí k relativní závažnosti problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů, zavedením zvláštních stropů regionální podpory. Tyto maximální intenzity podpory jsou odstupňovány od 10 % do 50 % způsobilých nákladů, a to především na základě HDP na obyvatele v dotčených regionech, avšak poskytují státům ESVO rovněž určitou flexibilitu, aby mohly přihlédnout k místním podmínkám. Mapy regionální podpory pro jednotlivé státy ESVO jsou zveřejněny na internetových stránkách Kontrolního úřadu (3). Tyto odstupňované intenzity podpory v podstatě odrážejí posouzení vyváženosti, které musí Komise provádět, a to pro velký počet případů, které se nacházejí pod určenými investičními prahovými hodnotami. Kontrolní úřad na jedné straně zvažuje kladný účinek, který podpora regionální investice může mít, zejména pokud se jedná o podporu soudržnosti prostřednictvím přilákání investic do znevýhodněných oblastí, a na druhé straně se snaží omezit potenciální negativní účinky, které mohou nastat, je-li taková podpora poskytnuta jednotlivým podnikům, například negativní dopad na jiné hospodářské subjekty a na regiony, jejichž relativní konkurenční výhoda je pak odpovídajícím způsobem snížena.

                  (3)

                  Velkým investičním projektem se rozumí původní investice se způsobilými náklady nad 50 miliónů EUR (4). Velké investiční projekty jsou ovlivněny nevýhodami, které jsou charakteristické pro znevýhodněné oblasti, méně, než je tomu u investičních projektů menšího rozsahu. Je zde zvýšené riziko, že velkými investičními projekty bude ovlivněn obchod a tudíž i riziko, že dojde k většímu narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke konkurentům v jiných regionech. Velké investice s sebou nesou rovněž riziko, že výše podpory přesáhne minimum nezbytné k vyrovnání regionálních znevýhodnění a existuje tu riziko, že by státní podpora poskytnutá pro tyto projekty vedla k nepříznivým účinkům, jako je neefektivní volba umístění, k vyššímu narušení hospodářské soutěže, a vzhledem k tomu, že podpora představuje nákladný transfer od daňových poplatníků ve prospěch příjemců podpory, k čistému snížení blahobytu, tedy k tomu, že náklady podpory přesahují výhody pro spotřebitele a výrobce.

                  (4)

                  Pokyny k regionální podpoře stanoví zvláštní pravidla pro regionální podporu pro velké investiční projekty (5). Pokyny k regionální podpoře stanoví automatické postupné snižování (scaling-down) stropů regionální podpory pro tyto velké investiční projekty s cílem omezit narušení hospodářské soutěže na úroveň, o níž lze obecně předpokládat, že bude vyrovnána přínosy podpory s ohledem na rozvoj dotyčných oblastí (6).

                  (5)

                  Státy ESVO jsou mimoto povinny individuálně oznamovat každou podporu pro investiční projekty, pokud navrhovaná podpora převyšuje maximálně přípustnou výši podpory, kterou smí podle platných pravidel dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR (prahová hodnota oznamovací povinnosti) (7). U těchto oznámených případů Kontrolní úřad ověří zejména intenzity podpory, slučitelnost s obecnými kritérii pokynů k regionální podpoře a to, zda oznámená investice představuje významné zvýšení výrobních kapacit, přičemž je zároveň zaměřena na nevýkonný či dokonce upadající trh, nebo přináší prospěch podnikům s vysokými podíly na trhu.

            1.2   Opatření regionální podpory podléhající podrobnému posouzení

                  (6)

                  Navzdory automatickému snižování stropů regionální podpory by mohly mít některé vysoké částky regionální podpory pro velké investiční projekty významný vliv na obchod a mohly by vést ke značnému narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů Kontrolní úřad dříve uplatňoval politiku nepovolovat podporu pro velké investiční projekty přesahující následující prahové hodnoty (8):

                              —

                              na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích, nebo

                              —

                              projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu, přičemž míra růstu dotyčného trhu je nižší než tempo růstu HDP v EHP.

                  (7)

                  Podle současných pokynů k regionální podpoře zvolil nicméně Kontrolní úřad přístup více individualizovaný, který umožňuje co nejkonkrétnějším způsobem zohlednit soudržnost a další přínosy, které mohou z takových projektů vyplynout. Všechny tyto přínosy je však třeba posuzovat s ohledem na možné negativní účinky na obchod a hospodářskou soutěž, které by měly být rovněž určeny co nejkonkrétněji. Odstavec 57 pokynů k regionální podpoře proto stanoví, že Kontrolní úřad bude provádět formální šetření podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru v případech, ve kterých byla překročena prahová hodnota oznamovací povinnosti a které splňují jednu nebo obě podmínky stanovené v bodech a) a b) odstavce 57 pokynů k regionální podpoře (prahové hodnoty pro podrobné posouzení, které jsou shodné s prahovými hodnotami popsanými v odstavci 6 této kapitoly). V těchto případech je cílem formálního šetření podrobně prověřit, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi smluvními stranami (9)“.

                  (8)

                  V pokynech k regionální podpoře v poznámce pod čarou 55 Kontrolní úřad oznámil, že „může včas dále upřesnit kritéria, jež bude brát v úvahu při posuzování“. Níže Kontrolní úřad předkládá pokyny, co se týká druhu informací, které může požadovat, a metodiky, kterou bude používat u opatření podléhajících podrobnému posouzení. V souladu s akčním plánem pro státní podpory Evropské komise (10) provede Kontrolní úřad celkové posouzení podpory na základě vyvážení jejích pozitivních a negativních účinků s cílem určit, zda lze opatření podpory jako celek schválit.

                  (9)

                  Podrobné posouzení by mělo být přiměřené potenciálnímu narušení, které může podpora způsobit. To znamená, že rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu. Povaha a úroveň požadovaných důkazů budou proto záviset rovněž na charakteristikách každého jednotlivého případu. Při dodržování ustanovení upravujících provádění formálního šetření, jak je stanoveno v článcích 6 a 7 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a soudním dvoru o funkcích a pravomocech Kontrolního úřadu ESVO v oblasti státní podpory, může Kontrolní úřad mimo jiné stát ESVO požádat, aby předložil nezávislé studie k potvrzení informací obsažených v oznámení, nebo si vyžádat podklady od ostatních hospodářských subjektů působících na relevantních trzích nebo od odborníků v oblasti regionálního rozvoje. V průběhu formálního šetření jsou mimoto vítány připomínky zúčastněných stran. Při zahájení řízení si Kontrolní úřad určí klíčové otázky, ke kterým by chtěl získat informace.

                  (10)

                  Tato kapitola má zajistit transparentnost a předvídatelnost rozhodovacího procesu Kontrolního úřadu a rovné zacházení se státy ESVO. Kontrolní úřad si vyhrazuje možnost změny a přezkumu těchto pokynů na základě získaných zkušeností.

            2.   Kladné účinky podpory

      2.1   Cíl podpory

                  (11)

                  Regionální podpora sleduje cíl společného zájmu, který odráží spravedlivý přístup, a to podporu hospodářské soudržnosti tím, že pomáhá snížit rozdíl v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí EHP. V bodě 2 pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že: „tím, že řeší slabé stránky znevýhodněných regionů, vnitrostátní regionální podpora napomáhá hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti států ESVO a EHP jako celku“. Bod 3 pokynů k regionální podpoře dodává, že: „cílem národní regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst. Podporuje rozšiřování a diverzifikaci hospodářské činnosti podniků ve znevýhodněných regionech zejména tím, že je motivuje k zakládání nových provozoven“.

                  (12)

                  U velkých investičních projektů, které splňují prahové hodnoty pro podrobné posouzení, musí stát ESVO prokázat, že se podpora zaměřuje na splnění uvedeného cíle spravedlivého přístupu. Státy ESVO proto musí prokázat, že investiční projekt přispěje k rozvoji dotyčného regionu.

                  (13)

                  Ačkoli prvořadým cílem regionální podpory je podpora zájmů spravedlivého přístupu jako je hospodářská soudržnost, může regionální podpora řešit i otázky selhání trhu. Regionální znevýhodnění mohou být spojena se selháními trhu jako jsou neúplné informace, problémy při koordinaci, potíže příjemce podpory odpovídajícím způsobem investovat do veřejných statků nebo jako jsou vnější účinky (tzv. externality) investic. Pokud se regionální podpora kromě cílů spravedlivého přístupu zaměřuje i na otázky efektivity, bude se mít za to, že celkový pozitivní účinek podpory je vyšší.

                  (14)

                  K prokázání přínosu podpory pro rozvoj regionu, tedy nakolik vede k přilákání dalších investic a činností do regionu, je možno použít níže uvedený příkladný výčet orientačních kritérií. Tyto pozitivní účinky podpory mohou být přímé (např. přímo vytvořená pracovní místa) a nepřímé (např. místní inovace).

                              —

                              Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem přispění k regionálnímu rozvoji. Je nutno uvážit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace.

                              —

                              Ještě vyšší počet nových pracovních míst je možno vytvořit v místní (sub) dodavatelské síti, což napomůže investici lépe začlenit do dotyčného regionu a zajistí vedlejší účinky (spillover effects) širšího rozsahu. V úvahu je proto nutno vzít rovněž počet nepřímo vytvořených pracovních míst.

                              —

                              Závazek příjemce uskutečnit rozsáhlé činnosti v oblasti vzdělávání ke zlepšení kvalifikací (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji. Důraz bude kladen rovněž na vzdělávání, které zlepšuje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo podnik. Aby se zamezilo dvojímu započítání nebude se obecné nebo specifické vzdělávání, na něž je schválena podpora na vzdělávání, považovat za pozitivní účinek regionální podpory.

                              —

                              Externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje mohou vzniknout v důsledku blízkosti (efekt seskupování, tzv. clustering effect). Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Fyzická blízkost usnadňuje výměnu informací, nápadů a poznatků mezi podniky. Koncentrace ekonomických činností láká mnoho zájemců o zaměstnání, což zajišťuje velkou rezervu pracovníků s různými kvalifikacemi, jež jsou podnikům k dispozici. Je zajištěn přístup k právním a obchodním službám, což zvyšuje produktivitu. Obecně může koncentrace ekonomických činností přilákat další investice, což zase zvýší pozitivní vedlejší účinky (pozitivní koloběh).

                              —

                              Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (šíření znalostí). Při investicích, které se realizují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků.

                              —

                              Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možno pohlížet příznivě na spolupráci nového výrobního zařízení s místními vysokoškolskými institucemi.

                              —

                              Doba trvání investice a možné budoucí následné investice jsou signálem trvalého zapojení společnosti v dané oblasti.

                  (15)

                  Státům ESVO se zejména doporučuje, aby vycházely z hodnocení minulých režimů nebo opatření státní podpory, posouzení dopadů, která provedly orgány poskytující podporu, odborných posudků a jiných možných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Obchodní plán příjemce podpory může poskytnout informace o počtu vytvořených pracovních míst, vyplácených platech (zlepšení finanční situace domácností jako vedlejší účinek), objemu prodeje u místních výrobců, obratu vytvořeném investicí a případném přínosu pro region prostřednictvím dodatečných daňových výnosů.

                  (16)

                  Popřípadě je nutno posoudit rovněž vztah mezi plánovaným investičním projektem a národním strategickým referenčním rámcem, jakož i vztah mezi projektem a operačními programy, které jsou spolufinancovány ze strukturálních fondů.

            2.2   Vhodnost nástroje podpory

                  (17)

                  Státní podpora v podobě podpory investic není jediným politickým nástrojem, který mají státy ESVO k dispozici pro podporu investic a tvorby pracovních míst ve znevýhodněných oblastech. Státy ESVO mohou využít obecná opatření jako rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, nebo zlepšení celkového podnikatelského prostředí.

                  (18)

                  Opatření, u nichž stát ESVO zvážil i ostatní politické možnosti a u nichž byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, pro určitý podnik, se považují za vhodný nástroj. Kontrolní úřad vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které stát ESVO případně provedl.

            2.3   Pobídkový účinek

                  (19)

                  Analýza pobídkového účinku opatření podpory je jedním z nejdůležitějších prvků v podrobném posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty. Kontrolní úřad posoudí, zda je navrhovaná podpora nezbytná k vytvoření „skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo“ (11). Toto posouzení se uskuteční na dvou úrovních: za prvé na obecné, procesní úrovni a za druhé na podrobnější ekonomické úrovni.

                  (20)

                  V odstavci 30 pokyny k regionální podpoře obsahují obecná kritéria pro formální posouzení pobídkového účinku regionální podpory. Tato kritéria se vztahují na veškerou regionální podporu, nikoli jen na regionální podporu pro velké investiční projekty.

                  (21)

                  V případě regionální podpory pro velké investiční projekty, na něž se vztahuje tato kapitola, Kontrolní úřad podrobně ověří, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici“ (12). Cílem tohoto podrobného posouzení je určit, zda podpora skutečně přispěje ke změně chování příjemce tak, aby ten v dotčeném regionu uskutečnil (další) investice. Existuje totiž mnoho přesvědčivých důvodů vedoucích společnost k tomu, aby se usadila v určitém regionu, a to i bez poskytnutí podpory.

                  (22)

                  S ohledem na cíl spravedlivého přístupu, který vyplývá z politiky soudržnosti, a přispívá-li podpora k dosažení tohoto cíle, lze pobídkový účinek prokázat ve dvou možných scénářích:

                              i)

                              Podpora představuje pobídku pro přijetí kladného investičního rozhodnutí, jelikož v podporované oblasti se může uskutečnit investice, která by jinak nebyla pro podnik zisková v žádném místě (13).

                              ii)

                              Podpora je pobídkou pro rozhodnutí o umístění plánované investice v daném regionu, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v podporované oblasti.

                  (23)

                  Stát ESVO by měl Kontrolnímu úřadu prokázat existenci pobídkového účinku podpory. Musí předložit jednoznačné důkazy, že podpora účinným způsobem ovlivňuje výběr investice nebo volbu lokality. Bude třeba, aby upřesnil, který z výše uvedených scénářů se použije. Aby bylo možno provést důkladné posouzení, musí stát ESVO poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale i úplný popis opačného (kontrafaktuálního) scénáře, při kterém by stát ESVO příjemci neposkytl žádnou podporu.

                  (24)

                  V případě prvního scénáře by stát ESVO mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory předložením dokumentů podniku, které prokazují, že bez podpory by investice nebyla zisková a že nebylo možno uvažovat o žádném jiném místě než dotyčné podporované oblasti.

                  (25)

                  V případě druhého scénáře by stát ESVO mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory tím, že předloží dokumenty podniku, které prokazují, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dotyčném podporovaném regionu a v alternativním regionu. Bude třeba, aby Kontrolní úřad považoval takovéto srovnávací scénáře za realistické.

                  (26)

                  Státům ESVO se zejména doporučuje, aby vycházely z posouzení rizik (včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním), finančních zpráv, interních obchodních plánů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Při ověření pobídkového účinku by mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním trhům.

                  (27)

                  V této souvislosti (a zejména v případě prvního scénáře) lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném konkrétním výrobním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV), míry vnitřní návratnosti (IRR) nebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE).

                  (28)

                  Pokud podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (další) investice v dotyčné podporované oblasti, není pobídkový účinek dostatečný k dosažení regionálního cíle. Jestliže podpora nemá pobídkový účinek k dosažení regionálního cíle, je možno takovou podporu považovat za volné peněžní prostředky pro podnik. Při podrobném posuzování regionální podpory pro velké investiční projekty proto podpora nebude povolena v případech, kdy se zdá, že by se stejná investice v dané oblasti uskutečnila i bez podpory.

            2.4   Přiměřenost podpory

                  (29)

                  Aby byla regionální podpora přiměřená, musí být její výše a intenzita omezena na minimum, které je nezbytné pro uskutečnění investice v podporované oblasti.

                  (30)

                  Pokyny k regionální podpoře obecně zajišťují, aby regionální podpora byla přiměřená závažnosti problémů, jež mají vliv na podporované oblasti, a to uplatněním stropů regionální podpory obecně a automatickým, postupným snižováním těchto stropů regionální podpory u velkých investičních projektů (viz bod 1 a 3).

                  (31)

                  U případů regionální podpory, které vyžadují podrobné posouzení, je nezbytné podrobnější ověření této obecné zásady přiměřenosti obsažené v pokynech k regionální podpoře.

                  (32)

                  V případě prvního scénáře se u investiční pobídky podpora zpravidla považuje za přiměřenou, je-li díky podpoře návratnost investice v souladu s běžnou mírou návratnosti použitou podnikem u jiných investičních projektů, s kapitálovými náklady celého podniku nebo návratností obvykle zaznamenanou v dotyčném výrobním odvětví.

                  (33)

                  V případě druhého scénáře se u pobídky pro umístění podpora obvykle považuje za přiměřenou, je-li rovna rozdílu mezi čistými náklady podniku, který je příjemcem podpory, na investici v podporované oblasti a čistými náklady investice v jiném regionu/regionech. V úvahu je nutno vzít všechny tyto náklady a přínosy, včetně například správních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů.

                  (34)

                  Tyto čisté náklady, které se považují za náklady související s regionálními znevýhodněními, vedou k nižší ziskovosti investice. Z tohoto důvodu je možno použít k posouzení přiměřenosti podpory rovněž výpočty použité k analýze pobídkového účinku.

                  (35)

                  Stát ESVO musí prokázat přiměřenost na základě vhodné dokumentace, jako je ta, která je zmíněna v bodě 26.

                  (36)

                  Intenzita podpory nesmí být každopádně vyšší než stropy regionální podpory upravené mechanismem snižování, jak je stanoveno v pokynech k regionální podpoře.

            3.   Negativní účinky podpory

                  (37)

                  Aby mohl Kontrolní úřad posoudit podíly na trhu a případnou nadměrnou kapacitu na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku, musí vymezit relevantní trh výrobku a relevantní zeměpisný trh. Relevantní trhy jsou již obvykle (14) vymezeny pro všechna opatření regionální podpory podléhající podrobnému posouzení.

                  (38)

                  V odstavci 57 pokynů k regionální podpoře jsou již stanoveny dva hlavní ukazatele možných negativních účinků vyplývajících z podpory, a to vysoké podíly na trhu a případná nadměrná kapacita na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku. Tyto ukazatele souvisí se dvěmi teoriemi újmy v kontextu hospodářské soutěže, a to vytvořením tržní síly a vytvořením nebo zachováním neúčinných tržních struktur. K prvnímu posouzení těchto dvou ukazatelů dojde ještě před zahájením vyšetřovacího řízení. Aby se zajistily všechny prvky potřebné pro konečné ověření vyváženosti, budou oba ukazatele posouzeny i při podrobném posouzení. Třetím ukazatelem možných negativních účinků vyplývajících z podpory, který bude posouzen podrobně, je vliv podpory na obchod. Ačkoli se tyto tři ukazatele považují za hlavní negativní účinky, které mohou vyplývat z regionální podpory pro velké investiční projekty, Kontrolní úřad nevylučuje, že ve zvláštních případech mohou být důležité i jiné ukazatele.

                  (39)

                  Kontrolní úřad bude klást zvláštní důraz na negativní účinky spojené s tržní silou a nadměrnou kapacitou v případě, poskytuje-li podpora pobídku ke změně investičního rozhodnutí, to znamená, že bez podpory by se investice neuskutečnila (první scénář pobídkového účinku).

                  (40)

                  Pokud však kontrafaktuální analýza naznačuje, že by se investice uskutečnila v každém případě, a to i bez podpory, ačkoli pravděpodobně na jiném místě (druhý scénář), a je-li podpora přiměřená, byly by možné signály narušení hospodářské soutěže, jako je vysoký podíl na trhu a zvýšení kapacity na nevýkonném trhu, v zásadě stejné bez ohledu na podporu.

            3.1   Vytěsňování soukromých investic

      3.1.1   Tržní síla

                  (41)

                  Při určování optimální úrovně investic na trzích, kde je omezené množství aktérů (situace typická pro velké investiční projekty), zohledňuje každý podnik investice provedené jeho konkurenty. Pokud podpora určitý podnik podnítí, aby investoval více, konkurenti mohou reagovat snížením vlastních výdajů v této oblasti. V tomto případě vede podpora k vytěsňování soukromých investic. Jsou-li v důsledku toho tito konkurenti oslabeni či dokonce musí trh opustit, podpora narušuje hospodářskou soutěž. V tomto ohledu (jak bylo vysvětleno v odstavci 38) pokyny k regionální podpoře rozlišují mezi případy, kdy má příjemce podpory tržní sílu, a případy, kdy podpora vede k významnému zvýšení kapacity na upadajícím trhu.

                  (42)

                  Obecně vzato je pravděpodobnější, že každá podpora příjemci na koncentrovaném trhu s větší pravděpodobností naruší hospodářskou soutěž, protože rozhodnutí každého podniku pravděpodobně příměji ovlivní jeho konkurenty. Tak tomu je zejména tehdy, je-li dotován dominantní účastník trhu. Pokud v důsledku podpory může příjemce zachovat nebo zvýšit svou tržní sílu (15), může mít regionální podpora pro velké investiční projekty odrazující účinek na investiční rozhodnutí konkurentů, a tím vést k narušení hospodářské soutěže. To by bylo na úkor spotřebitelů. Proto chce Kontrolní úřad omezit státní podporu pro podniky s tržní silou.

                  (43)

                  U všech případů regionální podpory, které překračují prahovou hodnotu oznamovací povinnosti (odstavec 53 pokynů k regionální podpoře), musí Kontrolní úřad posoudit (odst. 57 písm. a) pokynů k regionální podpoře) podíl příjemce podpory (nebo skupiny, do níž náleží) na objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na relevantním trhu/trzích výrobků a na relevantním zeměpisném trhu/trzích. Podíly na trhu však mohou poskytnout jen předběžnou indikaci možných problémů. Při podrobném posouzení Kontrolní úřad proto v případě potřeby zohlední rovněž další faktory, včetně například struktury trhu tím, že přezkoumá koncentraci na trhu (16), možné překážky vstupu na trh (17), kupní sílu (18) a překážky pro opuštění trhu.

                  (44)

                  Kontrolní úřad přihlédne k podílům na trhu a ostatním souvisejícím faktorům před investicí a po ní (obvykle jeden rok před zahájením investice a rok poté, co bylo dosaženo plné výrobní kapacity). Při podrobném posuzování negativních účinků Kontrolní úřad vezme v úvahu skutečnost, že zatímco některé investiční projekty jsou realizovány během relativně krátkého období jednoho či dvou let, většina velkých investičních projektů trvá mnohem déle. Ve většině případů jsou proto nezbytné dlouhodobé analýzy vývoje trhů. Kontrolní úřad si je nicméně vědom toho, že takovéto dlouhodobé analýzy jsou spíše spekulativní povahy, zejména v případě nestálých trhů nebo trhů procházejících rychlou technologickou změnou. Proto čím dlouhodobější a tudíž spekulativnější analýza je, tím menší význam bude přikládán možnému negativnímu účinku tržní síly nebo možnosti vyloučení ostatních soutěžitelů z trhu.

            3.1.2   Vytvoření nebo zachování neúčinných tržních struktur

                  (45)

                  Pokud jsou nevýkonné podniky nuceny trh opustit, je to známkou účinné hospodářské soutěže. V dlouhodobém horizontu tento proces podporuje technologický pokrok a účinné využívání omezených zdrojů v hospodářství. Avšak významné zvýšení kapacity v důsledku poskytnutí státní podpory na nedostatečně výkonném trhu by mohlo nepatřičně narušit hospodářskou soutěž, protože nadměrná kapacita by mohla vést ke stlačení ziskového rozpětí a ke snížení kapacity konkurentů či dokonce k jejich odchodu z trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy soutěžitelé, kteří by jinak mohli na trhu zůstat, jsou z trhu v důsledku státní podpory vytlačeni. Podpora může rovněž bránit nízkonákladovým podnikům ve vstupu na trh a může oslabit motivaci soutěžitelů inovovat. To má za následek neúčinné tržní struktury, které z dlouhodobého hlediska poškozují i spotřebitele.

                  (46)

                  S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury (jak bylo uvedeno výše), vezme Kontrolní úřad v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda nejde o nedostatečně výkonný trh (19). Podle pokynů k regionální podpoře se dodatečná kapacita bude považovat za problémovou pouze tehdy, jestliže se vytvoří na nedostatečně výkonném trhu, a je-li dodatečná kapacita vyšší než 5 % dotyčného trhu.

                  (47)

                  Jelikož kapacita vytvořená na trhu v absolutním poklesu bude obvykle více narušovat hospodářskou soutěž než kapacita na trhu nacházejícím se v relativním poklesu, bude Kontrolní úřad rozlišovat případy, kdy je z dlouhodobého hlediska relevantní trh ve strukturálním poklesu (tj. vykazuje zápornou míru růstu), a případy, kdy je relevantní trh v relativním poklesu (tj. vykazuje kladnou míru růstu, která však nepřekračuje referenční hodnotu míry růstu (viz bod 48)). Pokud se kapacita vytvořená projektem nachází na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu, Kontrolní úřad ji bude v ověření vyváženosti považovat za negativní prvek, který se pravděpodobně nebude dát kompenzovat žádnými pozitivními prvky. Dlouhodobý přínos pro dotčený region je v takovémto případě rovněž nejistější.

                  (48)

                  Nedostatečná výkonnost trhu se bude běžně měřit srovnáním s HDP v EHP za posledních pět let před zahájením projektu (referenční hodnota). Údaje o minulé výkonnosti jsou snadněji dostupné a jsou méně spekulativní než odhady do budoucnosti. Nicméně při podrobném posouzení může Kontrolní úřad vzít v úvahu rovněž očekávané budoucí trendy, neboť účinky zvýšené kapacity se projeví v letech následujících po investici. Ukazateli by mohly být předvídatelný budoucí růst dotyčného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na konkurenty prostřednictvím účinků na ceny a zisková rozpětí.

                  (49)

                  Zkušenosti rovněž ukazují, že v určitých případech nemusí být posuzování růstu daného trhu výrobku v EHP vhodnou referenční hodnotou pro posouzení účinků podpory, zejména v případě, je-li trh považován za světový a pokud v EHP existuje pouze omezená výroba nebo spotřeba dotčených výrobků. V těchto případech Kontrolní úřad zvolí širší přístup ke zhodnocení dopadu podpory na tržní struktury se zřetelem zejména na její potenciál vytěsnit výrobce v EHP.

            3.2   Negativní účinky na obchod

                  (50)

                  Jak je vysvětleno v bodu 2 pokynů k regionální podpoře, geografický charakter regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že má za cíl ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Pokud regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje dodatečné investice v podporovaných oblastech, přispívá nejenom k rozvoji regionu, ale rovněž k soudržnosti a v konečném důsledku prospívá celému EHP (20). Pokud se jedná o možné negativní účinky regionální podpory plynoucí z jejího umístění, jsou již do určité míry uznány a omezeny v pokynech k regionální podpoře a mapami regionální podpory, které vyčerpávajícím způsobem vymezují oblasti způsobilé pro regionální podporu s přihlédnutím k cílům spravedlivého přístupu a k cílům politiky soudržnosti a které určují způsobilé hodnoty intenzity podpory. Podpora nesmí být poskytnuta na přilákání investic mimo tyto oblasti. Při hodnocení velkých investičních projektů, na které se vztahují tyto pokyny, by Kontrolní úřad měl mít všechny informace nezbytné k posouzení, zda výsledkem státní podpory nebude podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících lokalitách EHP.

                  (51)

                  Konkrétněji, pokud jsou investice zvyšující výrobní kapacitu uskutečnitelné jen díky státní podpoře, existuje zde riziko, že výroba nebo investice v jiných regionech EEA mohou být negativně ovlivněny. To je zvláště pravděpodobné v případě, pokud zvýšení kapacity přesahuje růst trhu, což bude obecně případ velkých investičních projektů splňujících druhé kriterium článku 57 pokynů k regionální podpoře. Negativní účinky na obchod, které se vztahují ke ztrátě ekonomické aktivity v regionu ovlivněném touto podporou, mohou být pociťovány v podobě úbytku pracovních míst v dotyčném regionu, na úrovni subdodavatelů (21) a v podobě výsledné ztráty pozitivních externalit (jakými jsou například efekt seskupování, šíření znalostí, vzdělávání a odborná příprava).

            4.   Vyváženost účinků podpory

                  (52)

                  Poté, co Kontrolní úřad určí, že podpora je nezbytná jako pobídka k uskutečnění investice v dotyčném regionu, posoudí vyváženost pozitivních účinků regionální investiční podpory pro velký investiční projekt a jejích negativních účinků. Pečlivě budou uváženy celkové účinky podpory na soudržnost v EHP. Kontrolní úřad nebude používat kritéria uvedená v tomto sdělení mechanicky, nýbrž provede celkové posouzení jejich relativního významu. Při tomto posouzení vyváženosti není žádný jednotlivý prvek určující a žádný soubor prvků nelze sám o sobě považovat za dostatečný k tomu, aby zajistil slučitelnost podpory.

                  (53)

                  Kontrolní úřad má především za to, že přilákání investice do chudšího regionu (vymezeného vyšším stropem regionální podpory) je pro soudržnost v rámci EHP prospěšnější, než kdyby se tatáž investice umístila v regionu, který je ve výhodnějším postavení. Proto podle druhého scénáře, kdy je nutno poskytnout důkaz týkající se alternativního umístění, bude hodnocení, že bez podpory by investice byla umístěna do chudšího regionu (více regionálních znevýhodnění – vyšší maximální intenzita regionální podpory) nebo do regionu, který se považuje za region se stejnými regionálními znevýhodněními jako cílový region (stejná maximální intenzita regionální podpory), představovat v celkovém posouzení vyváženosti negativní prvek, který pravděpodobně nebude kompenzován žádnými pozitivními prvky, jelikož je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory. Na druhé straně u kladných účinků regionální podpory, která pouze kompenzuje rozdíl v čistých nákladech v porovnání s jiným investičním umístěním v rozvinutější oblasti (a tak vedle požadavků „kladného účinku“ ohledně cíle, vhodnosti a pobídkového účinku, splňuje výše uvedený test přiměřenosti), se bude podle posouzení vyváženosti mít zpravidla za to, že převažují negativní účinky alternativního umístění nové investice.

                  (54)

                  Nicméně, pokud zde existuje důvěryhodný důkaz, že státní podpora bude mít za následek podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících umístěních v rámci území, na které se vztahuje Dohoda o EHP, které by jinak byly pravděpodobně ve střednědobém horizontu zachovány, budou sociální a hospodářské účinky na toto stávající umístění zohledněny při posouzení vyváženosti.

                  (55)

                  Kontrolní úřad může na základě formálního vyšetřovacího řízení podle článku 6 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ukončit řízení rozhodnutím podle článku 7 zmíněného protokolu.

                  (56)

                  Kontrolní úřad může rozhodnout, že podporu schválí, připojí k ní určité podmínky nebo ji zakáže (22). Pokud přijme podmínečné rozhodnutí podle čl. 7 odst. 4 uvedeného protokolu, může připojit podmínky s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže a zajistit přiměřenost. Zejména může snížit oznámenou výši podpory nebo intenzitu podpory na úroveň, která je považována za přiměřenou a tudíž slučitelnou se společným trhem.

         (1)  Tato kapitola odpovídá sdělení Evropské komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty, Úř. věst. C 223, 16.9.2009, s. 3.

         (2)  Tato kapitola o regionální podpoře na období 2007–2013 odpovídá sdělení Komise – Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013, Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

         (3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

         (4)  Jak vyplývá z odstavce 49 a poznámek pod čarou 46 a 47 pokynů k regionální podpoře.

         (5)  Viz oddíl 4.3 pokynů k regionální podpoře.

         (6)  Viz odstavec 56 pokynů k regionální podpoře.

         (7)  Viz odstavec 53 pokynů k regionální podpoře.

         (8)  Viz bod 26 A.3(4) kapitoly 26 A víceodvětvového rámce Kontrolního úřadu pro regionální podporu velkým investičním projektům, který odpovídá víceodvětvovému rámci Evropské komise pro regionální podporu velkým investičním projektům (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8. ve znění Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3).

         (9)  Viz odstavec 57 pokynů k regionální podpoře.

         (10)  Viz odstavce 11 a 20 Akčního plánu pro státní podpory (KOM(2005) 107 v konečném znění).

         (11)  Viz odstavec 30 pokynů k regionální podpoře.

         (12)  Viz odstavec 57 pokynů k regionální podpoře.

         (13)  Takové investice mohou vytvořit podmínky umožňující další investice, jež jsou schopny přežít bez dodatečné podpory.

         (14)  Pokud přetrvávají pochybnosti, co se týká vhodného vymezení relevantních trhů, Kontrolní úřad tyto uvede v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3.

         (15)  Tržní síla je schopnost po značnou dobu ovlivňovat tržní ceny, výstup, paletu nebo kvalitu zboží a služeb nebo jiné parametry hospodářské soutěže na trhu.

         (16)  Za tímto účelem může Kontrolní úřad uvážit Herfindahl-Hirschmanův index (HHI). Tento index poskytuje základní analýzu tržní struktury. Na trhu s malým počtem aktérů, kdy několik z nich má relativně vysoký podíl na trhu, bude vysoký podíl příjemce podpory na trhu vyvolávat pravděpodobně menší obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží.

         (17)  K těmto překážkám vstupu patří právní překážky (zejména práva k duševnímu vlastnictví), úspory z rozsahu a ze sortimentu, překážky s ohledem na přístup k sítím a infrastruktuře. Pokud se podpora týká trhu, na němž je příjemce podpory dlouhodobě etablovaným subjektem, mohou možné překážky vstupu na trh zvýšit potenciální tržní sílu příjemce podpory, a tudíž případné negativní účinky této tržní síly.

         (18)  Pokud na trhu existují kupující, kteří mají silné postavení, je méně pravděpodobné, že příjemce podpory může zvýšit ceny vůči těmto kupujícím se silným postavením.

         (19)  V této souvislosti se trh považuje za „nevýkonný“, jestliže jeho průměrné roční tempo růstu v referenčním období nepřesahuje tempo růstu HDP v EHP.

         (20)  Zejména dodatečná činnost nebo zvýšená životní úroveň v podporované oblasti může zvýšit poptávku po výrobcích a službách pocházejících z jiných částí EHP.

         (21)  Zejména pokud působí na místních trzích regionu.

         (22)  Je-li podpora udělena na základě stávajícího režimu regionální podpory, je však třeba poznamenat, že státu ESVO zůstává možnost udělit takovouto podporu do výše, která odpovídá maximální přípustné částce, kterou může podle platných pravidel dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/1749 ze dne 27. dubna 2017 o uzavření účtů společného podniku SESAR na rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/371

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/1749
   ze dne 27. dubna 2017
   o uzavření účtů společného podniku SESAR na rozpočtový rok 2015
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015 spolu s odpovědí společného podniku (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2015 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o udělení absolutoria společnému podniku za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2015 (05875/2017 – C8-0086/2017),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR) (4), a zejména na článek 4b tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5),

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu IV jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0096/2017),

               1.

               schvaluje uzavření účtů společného podniku SESAR na rozpočtový rok 2015;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli společného podniku SESAR, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Antonio TAJANI

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 473, 16.12.2016, s. 66.

      (2)  Úř. věst. C 473, 16.12.2016, s. 68.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.