title: Rozhodnutí evropské centrální banky ze dne 5. prosince 2002 o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky (ECB/2002/11)

text:
Důležité právní upozornění

|

32002D0011(01)

Úřední věstník L 058 , 03/03/2003 S. 0038 - 0059

		Rozhodnutí evropské centrální bankyze dne 5. prosince 2002o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky(ECB/2002/11)(2003/132/ES)RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 uvedeného statutu,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s článkem 26.2 statutu Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) stanovuje účetní zásady pro roční účetní uzávěrky ECB.(2) Podle přechodných prováděcích pravidel rozhodnutí ECB/2000/16 ze dne 1. prosince 1998 o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky, pozměněného dne 15. prosince 1998 a dne 12. prosince 2000 [1] Úř. věst. L 33, 2.2.2001, s. 1., musela být všechna aktiva a pasiva při uzavření obchodování dne 31. prosince 1998 přeceněna dne 1. ledna 1999. Tržní ceny a sazby uplatňované Evropskou centrální bankou v počáteční rozvaze dne 1. ledna 1999 byly novými průměrnými náklady na počátku přechodného období.(3) Patřičná pozornost byla věnována přípravné práci Evropského měnového institutu (EMI).(4) Obsah rozhodnutí ECB/2000/16 bude nyní významně změněn. Z důvodů srozumitelnosti je žádoucí převést jej do jednoho samostatného textu.(5) ECB přisuzuje posílení transparentnosti regulačního rámce Evropského systému centrálních bank (ESCB) velkou důležitost, a to i při neexistenci povinnosti tak činit podle Smlouvy o založení Evropského společenství. Evropská centrální banka se tedy rozhodla toto rozhodnutí zveřejnit,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:KAPITOLA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1Definice1. Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:- "přechodným obdobím" období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001,- "mezinárodními účetními standardy" mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards, IAS), mezinárodní standardy finančního vykazování (International Financial Reporting Standards, IFRS) a vztahující se interpretace (interpretace SIC/interpretace IFRIC), následné změny těchto standardů a souvisejících interpretací vydané nebo přijaté Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Standard Accounting Board, IASB),- "národními centrálními bankami" národní centrální banky členských států,- "zúčastněnými členskými státy" členské státy, které přijaly euro v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství,- "nezúčastněnými členskými státy" členské státy, které nepřijaly euro v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství,- "Eurosystémem" národní centrální banky a ECB.2. Další definice technických pojmů použitých v tomto rozhodnutí jsou zařazeny ve slovníčku jako příloha I.Článek 2Oblast působnostiPravidla stanovená v tomto rozhodnutí se vztahují na roční účetní uzávěrky Evropské centrální banky skládající se z rozvahy, podrozvahových položek, účet zisků a ztrát a komentáře k ročním účetním uzávěrkám Evropské centrální banky.Článek 3Základní účetní zásadyUplatňují se tyto základní účetní zásady:ekonomická realita a transparentnost : účetní metody a finanční vykazování odrážejí ekonomickou realitu, jsou transparentní a vyhovují kvalitativním požadavkům na srozumitelnost, relevanci, spolehlivost a srovnatelnost. Transakce se zaúčtují a předkládají v souladu s jejich podstatou a hospodářskou skutečností, a ne pouze v souladu s jejich právní formou;obezřetnost : oceňování aktiv a pasiv a zachycování výnosů se provádí obezřetně. V rámci tohoto rozhodnutí se tím rozumí, že nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy na účtu zisků a ztrát, ale převádějí se přímo na účet přecenění. Obezřetnost však neumožňuje vytvářet skryté rezervy nebo úmyslně nesprávně uvádět položky v rozvaze a na účtu zisků a ztrát;události po rozvahovém dni : při oceňování aktiv a pasiv se zohlední události, které nastaly mezi rozvahovým dnem a dnem, kdy příslušné orgány schválily finanční výkazy, pokud ovlivňují situaci aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni. Při oceňování se nezohledňují události, které nastaly po rozvahovém dni a které nemění situaci aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni, ale budou zvlášť sděleny, pokud jsou tyto události natolik významné, že by bez jejich sdělení nebyli uživatelé finančních výkazů schopni je správně vyhodnotit a učinit patřičná rozhodnutí;podstatnost : odchylky od účetních pravidel, včetně těch, které ovlivňují výpočet účtu zisků a ztrát Evropské centrální banky, nejsou přípustné, pokud je nelze rozumně považovat za nepodstatné v celkových souvislostech a formátu finančních výkazů vykazující instituce;zásada trvání podniku : účty se připravují za předpokladu nepřetržitého pokračování v činnosti podniku;zásada časového rozlišení : výnosy a náklady se zúčtují v účetním období, ve kterém vznikly, a ne podle období, kdy došlo k platbám;souvztažnost a srovnatelnost : kritéria pro ocenění rozvahy a zachycování výnosů se uplatňují důsledně ve smyslu jednotného a nepřetržitého přístupu k zajištění srovnatelnosti finančních výkazů.Článek 4Vykazování aktiv a pasivFinanční nebo jiná aktiva nebo pasiva se vykazují v rozvaze vykazující instituce jen tehdy, pokuda) je pravděpodobné, že budoucí hospodářský výnos nebo náklad související s položkou aktiva nebo pasiva půjde ve prospěch nebo na vrub vykazující instituce;b) byla v podstatě všechna rizika a prospěch související s aktivem nebo pasivem převedena na vykazující instituci ac) lze spolehlivě zjistit pořizovací cenu nebo hodnotu aktiva vykazující instituce nebo výši závazku.Článek 5Metoda zúčtování ke dni platby nebo inkasaOperace se v účetním systému Evropské centrální banky zaznamenávají ke dni platby nebo inkasa finančních prostředků, aniž je dotčeno používání článku 5 obecných zásad ECB/2002/10 ze dne 5. prosince 2002 o právním rámci pro účetnictví a vykazování v Evropském systému centrálních bank.KAPITOLA IIPRAVIDLA PRO OBSAH A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHYČlánek 6Obsah rozvahyObsah rozvahy je založen na členění uvedeném v příloze II.Článek 7Pravidla pro oceňování rozvahy1. Pro účely oceňování se v účetní rozvaze používají současné tržní kurzy a ceny, pokud není v příloze II uvedeno jinak.2. Přecenění zlata, měnových nástrojů, cenných papírů a finančních nástrojů (rozvahové a podrozvahové položky) se provádí na konci roku za střední tržní kurzy a ceny.3. U zlata se nerozlišuje mezi cenovými a kurzovými rozdíly z přecenění, ale zaúčtovává se celkový rozdíl z přecenění zlata založený na ceně eura za stanovenou jednotku hmotnosti zlata odvozenou ze směnného kurzu eura k dolaru Spojených států amerických ke dni přecenění. Přecenění probíhá u cizích měn pro každou měnu zvlášť (u rozvahových i podrozvahových transakcí) a u cenných papírů zahrnuje přecenění určitého druhu cenného papíru (všechny cenné papíry se stejným ISIN), kromě cenných papírů zahrnutých do položky "ostatní finanční aktiva", které se zaúčtují jako samostatná aktiva.Článek 8Dohoda o zpětném odkupu1. Dohoda o zpětném odkupu (repo) se v rozvaze vykazuje jako zajištěný přijatý vklad na straně pasiv rozvahy, zatímco položka, která byla poskytnuta jako kolaterál, zůstává na straně aktiv rozvahy. Cenné papíry prodané v repu, které mají být zpětně odkoupeny, vykazuje ECB, jako by dané aktivum bylo stále součástí portfolia, ze kterého bylo prodáno.2. Reverzní dohoda o zpětném odkupu se vykazuje jako zajištěný poskytnutý úvěr na straně aktiv rozvahy ve výši úvěru. Cenné papíry přijaté v reverzním repu se nepřeceňují a zisk nebo ztráta z nich se nezachycují na účtu zisků a ztrát strany, která poskytuje úvěr.3. Reverzní transakce s cennými papíry v cizí měně nemají žádný vliv na průměrnou cenu měny.4. V případě zápůjček cenných papírů zůstávají cenné papíry v rozvaze převoditele. Tyto transakce se vykazují způsobem předepsaným pro operace zpětného odkupu. Pokud však nejsou cenné papíry vypůjčené Evropskou centrální bankou vystupující jako nabyvatel drženy na konci roku v jejím depotu, vytvoří Evropská centrální banka rezervy na ztráty, pokud tržní hodnota cenných papírů vzrostla ode dne sjednání zápůjčky, a vykáže závazek (zpětný převod cenných papírů), pokud mezitím cenné papíry prodala.5. Zajištěné transakce se zlatem se vykazují jako repo obchody. Pohyby zlata v souvislosti s těmito transakcemi se nevykazují ve finančních výkazech a rozdíl mezi spotovou a forwardovou cenou se musí časově rozlišit.6. Reverzní transakce, včetně zápůjček cenných papírů, provedené v rámci automatizovaného systému zápůjčky cenných papírů se s dopadem na rozvahu pro tyto operace vykazují pouze v případě, že zajištění je poskytnuto ve formě hotovosti po celou dobu trvání operace.Článek 9Obchodovatelné kapitálové nástroje1. Tento článek se vztahuje na obchodovatelné kapitálové nástroje (akciové podíly nebo kapitálové fondy), ať už jsou transakce prováděny přímo Evropskou centrální bankou nebo zástupcem jednajícím v jejím zastoupení, kromě činností prováděných pro penzijní fondy Evropské centrální banky, její účasti, vklady v dceřiných společnostech, vklady v podnicích s podstatným vlivem a ostatní dlouhodobá finanční aktiva.2. Kapitálové nástroje v zahraničních měnách nejsou součástí celkové měnové pozice, ale jsou součástí samostatné měnové pozice. Výpočet souvisejících zisků a ztrát zahraniční měny je možné provést na základě metody čistých průměrných pořizovacích cen nebo metody průměrných pořizovacích cen.3. Kapitálové nástroje se posuzují takto:a) přecenění majetkových portfólií se provede v souladu s čl. 7 odst. 2. Toto přecenění proběhne pro každou položku zvlášť. Pokud jde o kapitálové fondy, přecenění proběhne na čisté bázi a nikoli pro každou bázi zvlášť. Rozdíly mezi různými akciovými podíly nebo různými kapitálovými fondy nelze vzájemně vyrovnat;b) transakce se v účetní rozvaze uvádějí v transakční ceně;c) makléřská provize se na účtu zisků a ztrát uvádí buď jako transakční náklad zahrnutý do nákladu aktiva, nebo jako výdaj na účtu zisků a ztrát;d) objem nakoupených dividend se zahrnuje do nákladu kapitálového nástroje. K datu bez dividendy, pokud platba dividendy nebyla dosud obdržena, se objem nakoupených dividend může posuzovat jako samostatná položka;e) časové rozlišení dividend se nezúčtovává ke konci období, neboť se již odráží v tržní ceně kapitálových nástrojů s výjimkou nástrojů kótovaných bez dividendy;f) emisní práva se po emisi posuzují jako samostatné aktivum. Pořizovací cena se vypočítá na základě staré průměrné ceny nástrojů, realizační ceny nových nástrojů a poměru mezi novými a starými nástroji. Cena práva může rovněž vycházet z hodnoty práva na trhu, staré průměrné ceny nástroje a tržní ceny před emisí. Posuzují se v souladu účetními pravidly Eurosystému.KAPITOLA IIIZACHYCOVÁNÍ VÝNOSŮČlánek 10Zachycování výnosů1. Výnosy se zachycují podle těchto pravidel:a) realizované zisky a realizované ztráty se vykazují na účtu zisků a ztrát;b) nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy, ale převádějí se přímo na účet přecenění;c) nerealizované ztráty se převedou na účet zisků a ztrát, pokud překračují zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění;d) nerealizované ztráty zachycené na účtu zisků a ztrát nesmějí být vzájemně zúčtovány do následujících období s novými nerealizovanými zisky;e) nerealizované ztráty v určitých cenných papírech, určité měně nebo určitém zlatě nelze vzájemně zúčtovat s nerealizovanými zisky z jiných cenných papírů, jiných měn nebo jiného zlata.2. Prémie nebo diskonty při nákupu nebo emisi cenných papírů se počítají a zachycují jako součást úrokového výnosu a umořují se během zbývající doby trvání cenných papírů, buď podle metody rovnoměrného odpisování, nebo podle metody vnitřní výnosnosti. Metoda vnitřní výnosnosti je však závazná pro bezkupónové cenné papíry se zbytkovou dobou splatnosti delší než jeden rok od okamžiku nabytí.3. Položky časového rozlišení v cizí měně se přepočtou na konci roku za střední tržní kurz a za stejný kurz se odúčtují.4. Realizované zisky nebo ztráty z cizí měny mohou vzniknout pouze u transakcí, které mění pozici dané měny.5. Stavy na zvláštním účtu přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena odchylka, se použije k vyrovnání nerealizovaných ztrát, pokud překročí zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění tak, jak je uvedeno v odst. 1 písm. c) tohoto článku, před vyrovnáním těchto ztrát podle článku 33.2 statutu. Stavy zlata, měny a cenných papírů na zvláštním účtu přecenění se sníží poměrným způsobem v případě snížení stavů příslušných aktiv.Článek 11Oceňování transakcí1. Pro oceňování transakcí se uplatňují tato obecná pravidla:a) metoda průměrných pořizovacích cen se používá denně pro zlato, měnové nástroje a cenné papíry pro výpočet pořizovacích cen prodaných položek, přičemž se zohledňují pohyby směnného kurzu nebo cen;b) průměrné pořizovací kurzy/ceny aktiva/pasiva se snižují/zvyšují o nerealizované zisky/ztráty, které se zachycují na účtu zisků a ztrát na konci roku;c) při nabytí kupónových cenných papírů se částka zaplacených výnosů ode dne splatnosti kupónu zaúčtuje jako zvláštní položka. V případě cenných papírů v cizí měně se zahrnuje do pozice dané cizí měny, ale nezahrnuje se do nákladů nebo ceny aktiva pro účely stanovení průměrné ceny.2. Na cenné papíry se uplatní tato zvláštní pravidla:a) transakce se zaznamenají ve sjednané ceně a zúčtují se v čisté ceně;b) poplatky za úschovu a správu, poplatky za vedení účtu a ostatní nepřímé náklady se nepovažují za náklady transakce a zahrnují se do účtu zisků a ztrát. Nepovažují se za součást průměrných cen určitého aktiva;c) výnosy se zaúčtují brutto, přičemž se zvlášť vykazují nároky na náhradu srážek a jiných daní;d) pro účely výpočtu průměrné pořizovací ceny cenných papírů se buď i) nákupy provedené během dne za pořizovací cenu přičtou ke stavu z předešlého dne, aby se zjistila nová vážená průměrná cena před uplatněním prodejů téhož dne, nebo ii) se jednotlivé nákupy a prodeje cenných papírů zachycují průběžně ve skutečném pořadí transakcí během dne, aby se zjistila revidovaná průměrná pořizovací cena.3. U zlata a cizích měn se uplatňují tato zvláštní pravidla:a) transakce v cizí měně, které nemění pozici dané měny, se přepočtou na eura s použitím směnného kurzu platného ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání a neovlivňují pořizovací cenu cizí měny;b) transakce v cizí měně, které mění pozici měny, se přepočtou na eura ve směnném kurzu platném ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání;c) inkasa a platby v hotovosti se přepočtou ve středním tržním směnném kurzu platném ke dni vypořádání;d) denní čisté přírůstky cizích měn a zlata se připočtou za denní průměr pořizovacích cen pro každou měnu a zlato k příslušnému stavu z předešlého dne, aby se zjistil nový vážený průměrný kurz nebo cena zlata. V případě netto prodejů se výpočet realizovaného zisku nebo ztráty zakládá na průměrných cenách dané měny nebo zlata z předešlého dne, takže průměrné ceny zůstávají stejné. Rozdíly v průměrném kurzu nebo ceně zlata mezi nákupy a prodeji, které byly uskutečněny během dne, vedou k realizovaným ziskům nebo ztrátám. U netto pasiv v cizí měně nebo ve zlatě se postupuje odpovídajícím způsobem obráceně. Tedy průměrné ceny položky pasiva jsou ovlivněny netto prodeji, zatímco netto nákupy snižují položku při stávajícím váženém průměru kurzu nebo ceny zlata;e) náklady transakcí v cizích měnách a ostatní vedlejší náklady se zachycují na účtu zisků a ztrát.KAPITOLA IVÚČETNÍ PRAVIDLA PRO PODROZVAHOVÉ NÁSTROJEČlánek 12Obecná pravidla1. Forwardové měnové transakce, forwardové části měnových swapů a ostatní měnové nástroje zahrnující směnu jedné měny za druhou k budoucímu datu se pro výpočet kursových zisků a ztrát zahrnují do pozice cizí měny netto.2. Úrokové swapy, futures, dohody o forwardové úrokové míře (FRA) a ostatní úrokové nástroje se zúčtují a oceňují jednotlivě. Tyto nástroje se zúčtují odděleně od rozvahových položek.3. Zisky a ztráty z podrozvahových nástrojů se zachycují a účtují podobně jako u rozvahových nástrojů.Článek 13Forwardové měnové transakce1. Forwardové nákupy a prodeje se zachycují na podrozvahových účtech ode dne sjednání do dne vypořádání za spotový kurz forwardové transakce. Zisky a ztráty z prodejů se vypočítávají na základě průměrných cen měny ke dni uzavření transakce (plus dva nebo tři pracovní dny) v souladu s denním započtením pro nákupy a prodeje. Zisky a ztráty se považují za nerealizované až do dne vypořádání a zúčtují se v souladu s čl. 10 odst. 1.2. Rozdíly mezi spotovým a forwardovým kurzem je nutné jak pro nákupy, tak pro prodeje časově rozlišit jako splatné nebo nezaplacené úroky.3. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zaúčtují opačně a zůstatek na účtu přecenění se na konci čtvrtletí převede ve prospěch účtu zisků a ztrát.4. Průměrnou cenu měny ovlivní forwardové nákupy ode dne sjednání transakce plus dva až tři pracovní dny v závislosti na obchodních zvyklostech pro vypořádání spotových transakcí v kurzu spotového nákupu.5. Forwardové položky se oceňují společně se spotovými položkami stejné měny, přitom se vyrovnávají rozdíly, které mohou vzniknout v rámci jedné měny. Čistá ztráta se zapíše na vrub účtu zisků a ztrát, pokud překračuje předchozí zisky z přecenění zaúčtované na účtu přecenění, čistý zisk se zúčtuje ve prospěch účtu přecenění.Článek 14Měnové swapy1. Spotové nákupy a prodeje se zachycují na rozvahové účty ke dni vypořádání.2. Forwardové prodeje a nákupy se zachycují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání ve spotovém kurzu forwardových transakcí.3. Prodeje se zachycují při spotovém kurzu transakce, proto nevznikají žádné zisky a ztráty.4. Rozdíl mezi spotovým a forwardovým kurzem je třeba jak pro prodeje, tak pro nákupy časově rozlišit jako splatný nebo nezaplacený úrok.5. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zúčtují opačně.6. Průměrné náklady v cizí měně se nemění.7. Forwardová položka se oceňuje společně se spotovou položkou.Článek 15Úrokové futures1. Úrokové futures se zaúčtuje ke dni sjednání na podrozvahových účtech.2. Počáteční marže se zaúčtuje jako samostatné aktivum, pokud je poskytnuta v hotovosti. Pokud je poskytnuta ve formě cenných papírů, zůstává nezměněna v rozvaze.3. Denní změny variační marže se zaúčtují v rozvaze na samostatném účtu jako aktivum nebo pasivum v závislosti na vývoji ceny futures. Stejný postup se uplatňuje na rozvahový den. Neprodleně poté se samostatný účet zruší a zůstatek se zaúčtuje jako zisk nebo ztráta bez ohledu na to, zda došlo k dodání nebo ne. Pokud dojde k dodání, provede se zaúčtování nákupu nebo prodeje za tržní cenu.4. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.5. Pokud je třeba provést přepočet na eura, provede se k rozvahovému dni za tržní kurz platný tento den. Přírůstek cizí měny ovlivňuje průměrné ceny této měny k rozvahovému dni.6. V zhledem k dennímu přecenění se zachycují zisky a ztráty na samostatných účtech. Samostatný účet na straně aktiv představuje ztrátu, samostatný účet na straně pasiv představuje zisk. Nerealizované ztráty se zapíší na vrub účtu zisků a ztrát a stejné částky se zapíší ve prospěch účtu pasiv (ostatní pasiva).7. Nerealizované ztráty zachycené na účtu zisků a ztrát na konci roku se v následujících letech (až do uzavření nebo splatnosti nástroje) vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky. Nerealizované zisky se zapíší na vrub suspenzního účtu (ostatní aktiva) a ve prospěch účtu přecenění.Článek 16Úrokové swapy1. Úrokové swapy se zaúčtují ke dni sjednání obchodu na podrozvahových účtech.2. Běžné úrokové platby, přijaté nebo zaplacené, je třeba časově rozlišit. Jsou povoleny čisté platby za úrokový swap.3. Průměrná cena měny je ovlivněna úrokovými swapy v cizí měně, pokud existuje rozdíl mezi přijatými a zaplacenými platbami. Zůstatek plateb vedoucí k přírůstku ovlivňuje průměrnou cenu měny při splatnosti platby.4. Pro každý úrokový swap se vypočte tržní cena, a pokud je třeba, přepočte se na eura ve spotovém kurzu. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. Nerealizované zisky z přecenění se zaúčtují ve prospěch účtu přecenění.5. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.Článek 17Dohody o forwardové úrokové míře1. Dohody o forwardové úrokové míře (FRA) se zaúčtují ke dni uzavření obchodu na podrozvahových účtech.2. Vyrovnávací platby, které má ke dni vypořádání zaplatit jedna strana druhé, se zaúčtují ke dni vypořádání na účet zisků a ztrát. U těchto plateb se neprovádí časové rozlišení.3. U dohod o forwardové úrokové míře v cizích měnách může mít vyrovnávací platba vliv na průměrnou cenu příslušné měny. Vyrovnávací platba se převede na eura ve spotovém kurzu ke dni vypořádání. Pokud zůstatek plateb vede k přírůstku cizí měny, ovlivní to průměrnou cenu měny při splatnosti platby.4. Pro všechny dohody o forwardové úrokové míře se vypočítává tržní hodnota, a pokud je třeba, přepočte se na eura ve spotovém kurzu. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. Nerealizované zisky z přecenění se zapíší ve prospěch účtu přecenění.5. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.Článek 18Forwardové transakce s cennými papíry1. Forwardové transakce s cennými papíry lze zúčtovat pomocí jedné z těchto dvou metod:Metoda A:a) forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce;b) průměrná cena obchodovaného cenného papíru se nemění až do dne vypořádání; vlivy forwardových prodejů na zisk a ztrátu se vypočítávají ke dni vypořádání;c) ke dni vypořádání se opačně zúčtují podrozvahové účty a případný zůstatek na účtu přecenění se zapíše ve prospěch účtu zisků a ztrát. Nakoupený cenný papír se zaúčtuje pomocí spotové ceny ke dni splatnosti (aktuální tržní cena), zatímco rozdíl oproti původní forwardové ceně se zaúčtuje jako realizovaný zisk nebo ztráta;d) v případě cenných papírů v cizí měně se nemění průměrná cena čisté měnové pozice, pokud ECB nebo národní centrální banky mají pozici v této měně. Pokud je dluhopis koupený na forward ve měně, ve které ECB nebo národní centrální banky nemají pozici, takže je tuto měnu nutné nakoupit, uplatňují se pravidla pro nákup cizích měn podle čl. 11 odst. 3 písm. d);e) forwardové položky se oceňují odděleně od forwardové tržní ceny po zbývající dobu trvání transakce. Ztráta z přecenění na konci období se zapíše na vrub účtu zisků a ztrát a zisk z přecenění se zapíše ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje.Metoda B:a) forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zúčtují opačně;b) na konci čtvrtletí se provede přecenění cenného papíru na základě čisté pozice vyplývající z rozvahy a z prodejů stejného cenného papíru zachycených na podrozvahových účtech. Částka přecenění se rovná rozdílu mezi touto čistou pozicí oceněnou v ceně přecenění a stejnou pozicí oceněnou v průměrné ceně rozvahové položky. Na konci čtvrtletí se forwardové nákupy musí přecenit metodou popsanou v článku 7. Výsledek přecenění se rovná rozdílu mezi spotovou cenou a průměrnou cenou na závazky koupě;c) výsledek forwardového prodeje se zaúčtuje v účetním roce, ve kterém byl závazek přijat. Tento výsledek se rovná rozdílu mezi počáteční forwardovou cenou a průměrnou cenou rozvahové pozice, nebo průměrnou cenou na podrozvahové závazky koupě, pokud není rozvahová pozice dostatečná, v době prodeje.KAPITOLA VZVEŘEJŇOVÁNÍ ROČNÍ ROZVAHY A ÚČTU ZISKŮ A ZTRÁTČlánek 19Formáty1. Formát zveřejňované roční rozvahy ECB musí být v souladu s formátem stanoveným v příloze III.2. Formát zveřejňovaného účtu zisků a ztrát ECB musí být v souladu s formátem stanoveným v příloze IV.KAPITOLA VIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 20Vývoj, uplatňování a výklad pravidel1. Výbor pro účetnictví a měnové příjmy (AMICO) radí Radě guvernérů prostřednictvím Rady ředitelů při vývoji, uplatňování a zavádění pravidel pro účetnictví ESCB jako fórum ESCB.2. Při výkladu tohoto rozhodnutí je třeba věnovat pozornost přípravným pracím, účetním zásadám harmonizovaným právem Společenství a obecně přijatým mezinárodním účetním standardům.3. Pokud v tomto rozhodnutí není stanoven zvláštní účetní postup a pokud neexistuje opačné rozhodnutí Rady guvernérů, dodržuje Evropská centrální banka mezinárodní účetní standardy vztahující se na činnosti a účty ECB, pokud nejsou ve vážném rozporu s účetními předpisy Evropského společenství.Článek 21ZrušeníZrušuje se rozhodnutí ECB/2000/16. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.Článek 22Závěrečná ustanovení1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2003.2. Aniž je dotčen předchozí odstavec, použije se toto rozhodnutí rovněž na sestavení roční účetní uzávěrky Evropské centrální banky k 31. prosinci 2002 a účtu zisků a ztrát Evropské centrální banky pro účetní období končící dnem 31. prosince 2002.Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 5. prosince 2002.prezident ECBWillem F. Duisenberg--------------------------------------------------PŘÍLOHA ISLOVNÍČEKAktivem  se rozumí zdroj kontrolovaný podnikem jako výsledek minulých událostí, od kterého se očekávají budoucí ekonomické výnosy pro podnik.Automatizovaným systém zápůjčky cenných papírů (ASZCP)  se rozumí finanční operace spojující repo a reverzní repo operace, při kterých je specifický kolaterál zapůjčen vůči obecnému kolaterálu. Výsledkem těchto zapůjčujících operací je výnos vytvořený rozdílnými repo sazbami dvou transakcí (tj. přijatá marže). Operace může být provedena v rámci hlavního programu, tj. kdy banka, která program nabízí, je i konečnou protistranou nebo zastupitelského programu, tj. kdy banka, která tento program nabízí, vystupuje pouze jako prostředník a konečnou protistranou je instituce, se kterou byly operace se zápůjčkami cenných papírů skutečně uzavřeny.Bezkupónovým cenným papírem  se rozumí aktivum bez kupónového výnosu, jehož výnos odpovídá kapitálovému zhodnocení, protože cenný papír se emituje nebo prodává s diskontem.Cenou transakce  se rozumí cena dohodnutá mezi stranami při sjednání smlouvy.Čistou cenou  se rozumí cena transakce bez rabatu nebo naběhlého úroku, ale včetně transakčních nákladů, které jsou součástí ceny.Devizovými rezervami  se rozumí čistá pozice v příslušné měně. Pro účely této definice se zvláštní práva čerpání (SDRs) považují za samostatnou měnu.Diskontem  se rozumí rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena nižší než jmenovitá hodnota.Dnem splatnosti  se rozumí den, ke kterému je jmenovitá hodnota nebo jistina splatná a musí být zcela zaplacena držiteli.Dnem vypořádání  se rozumí den, ke kterému byl zúčtován konečný a neodvolatelný převod hodnoty na účtech příslušné zúčtovací instituce. To lze provést bezprostředně (reálný čas), tentýž den (denní uzávěrka) nebo k dohodnutému dni po dni, ke kterému došlo k účetnímu případu.Dohodou o forwardové úrokové míře (FRA)  se rozumí smlouva, ve které se dvě strany dohodnou na úrokové míře, která bude zaplacena za pomyslné vklady se stanovenou splatností k určitému datu v budoucnosti. Ke dni vypořádání musí jedna strana zaplatit druhé straně vyrovnávací platbu v závislosti na rozdílu mezi dohodnutou úrokovou mírou a tržním úrokem ke dni vypořádání.Finančním aktivem  se rozumí aktivum ve formě i) hotovosti nebo ii) smluvního práva obdržet hotovost nebo jiný finanční nástroj od jiného subjektu nebo iii) smluvního práva vyměňovat finanční nástroje s jiným subjektem za podmínek potenciálně výhodných nebo iv) kapitálový nástroj jiného subjektu.Finančním pasivem  se rozumí pasivum ve formě právního závazku převést hotovost nebo jiný finanční nástroj na jiný subjekt nebo si vyměnit finanční nástroje s jiným subjektem za potenciálně nevýhodných podmínek.Forwardovou měnovou transakcí (měnovým forwardem)  se rozumí smlouva o přímém nákupu nebo prodeji určité částky v cizí měně proti jiné měně, obvykle domácí měně k jednomu dni, a částka musí být převedena k určitému budoucímu datu, více než dva pracovní dny po datu sjednání smlouvy, za stanovenou cenu. Tato forwardová cena se skládá ze spotové ceny plus/minus dohodnuté prémie nebo diskont.Forwardovou transakcí s cennými papíry  se rozumí smlouva o nákupu nebo prodeji úrokového nástroje (obvykle dluhopis nebo směnka) sjednaná ke dni uzavření smlouvy s dodáním k určitému budoucímu datu za stanovenou cenu.Kapitálovými nástroji  se rozumí cenné papíry nesoucí dividendy (akcie a cenné papíry dokladující investici do kapitálového fondu).Měnovým swapem  se rozumí současný spotový nákup nebo prodej jedné měny za druhou a forwardový prodej nebo nákup stejné částky této měny za jinou měnu.Měnovým úrokovým swapem  (cross-currency) se rozumí smlouva o výměně hotovostního toku představujícího tok pravidelných plateb úroků s druhou smluvní stranou, buď v jedné měně, nebo ve dvou různých měnách.Metodou zúčtování ke dni platby nebo inkasa  se rozumí metoda zúčtovaní, podle které se účetní případy zaznamenávají podle dne platby nebo inkasa.Mezinárodním identifikačním číslem cenného papíru (ISIN)  se rozumí číslo vydané příslušným vystavujícím orgánem.Nerealizovanými zisky nebo ztrátami  se rozumějí zisky nebo ztráty vznikající z přecenění aktiv ve srovnání s jejich (upravenými) pořizovacími cenami.Odpisováním  se rozumí systematické snižování částek prémie nebo diskontu na zbývající dobu nebo hodnoty aktiva po určitou dobu.Pasivem  se rozumí současný závazek podniku jako výsledek minulých událostí, od jehož plnění se očekává odčerpání zdrojů, které mohou přinést ekonomický výnos.Prémií  se rozumí rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena vyšší než jmenovitá hodnota.Propojením  se rozumí technické infrastruktury, charakteristiky projektu a postupy, kterými jsou spojeny národní systémy RTGS a platební mechanismus ECB za účelem provádění přeshraničních plateb v systému TARGET.Průměrnou cenou  se rozumí metoda stálého (nebo váženého) průměru, při níž se cena každého nákupu přičítá ke stávající účetní hodnotě k zjištění nového váženého průměru.Realizovanými zisky nebo ztrátami  se rozumějí zisky nebo ztráty vzniklé z rozdílu mezi prodejní cenou rozvahové položky a její (upravenou) pořizovací cenou.Reverzní dohodou o prodeji a zpětném odkupu ("reverzní repo")  se rozumí smlouva, podle které držitel hotovosti nakupuje aktivum a současně se zavazuje prodat je zpět za dohodnutou cenu na požádání nebo po stanovené lhůtě nebo v případě určité nepředvídatelné události. Někdy se repo obchod sjednává prostřednictvím třetí strany ("tripartitní repo").Reverzní transakcí  se rozumí operace, kdy centrální banky kupují ("reverzní repo") nebo prodávají ("repo") aktiva v rámci repo obchodu nebo provádějí úvěrové operace proti kolaterálu.Rezervami  se rozumí částky vytvořené před sestavením účtu zisků a ztrát k zajištění nákladů, které nelze přesně stanovit, pro známý nebo očekávaný závazek nebo riziko (viz "rezervní fondy"). Rezervy na budoucí závazky a poplatky nelze použít k úpravě hodnoty aktiva.Rezervními fondy  se rozumí částka z rozdělení zisku, která není určena ke krytí určitého pasiva, rizika nebo snížení hodnoty aktiv, které jsou známy k rozvahovému dni.Rovnoměrným odpisováním  se rozumí, že odpisování je po danou dobu stanoveno rozdělením pořizovací ceny aktiva, snížené o jeho odhadnutou zbytkovou hodnotu, na odhadovanou dobu použitelnosti aktiva.Střední tržní cenou  se rozumí střed mezi cenou nákupu a prodeje cenných papírů, založený na kurzech transakcí o průměrném objemu uskutečněných uznávanými makléři nebo na uznávaných burzách cenných papírů, který se používá při přeceňování na konci roku.Střední tržní sazbou  se rozumí denní koncentrované sazby Evropské centrální banky ve 14.15 hod., která se použije při přeceňování na konci rokuSystémem TARGET  se rozumí transevropský automatizovaný expresní systém pro převod v reálném čase skládající se ze systému pro převod v reálném čase (RTGS) v každé národní centrální bance, platebního mechanismu ECB (EPM) a propojení.Transakčními náklady  se rozumí náklady, které lze identifikovat jako náklady související s určitou transakcí.Tržní cenou  se rozumí cena kótovaná pro zlato, cizí měnu nebo cenné papíry (obvykle) bez aktivně nebo pasivně časově rozlišeného úroku, buď na organizovaném trhu (např. burza cenných papírů), nebo neorganizovaném trhu (např. mimoburzovní trh).Účty přecenění  se rozumějí rozvahové účty pro zachycení rozdílu v hodnotě aktiva nebo pasiva mezi pořizovací cenou a jeho tržní cenou na konci období, pokud je tržní cena vyšší než pořizovací cena v případě aktiv a pokud je tržní cena nižší než pořizovací cena v případě pasiv. Zahrnují rozdíly v cenových kotacích nebo tržních směnných kurzech.Úrokovým futures  se rozumí úroková forwardová smlouva obchodovaná na burze cenných papírů. V této smlouvě se sjedná nákup nebo prodej úrokového nástroje, např. dluhopisu, ke dni sjednání smlouvy za danou cenu s dodáním k určitému datu v budoucnosti. Obvykle nedochází ke skutečnému dodání, smlouva je zpravidla vyrovnána před dohodnutým termínem splatnosti.Vnitřní mírou výnosnosti  se rozumí diskontní sazba, při které se účetní hodnota cenného papíru rovná současné hodnotě budoucích peněžních toků.Vypořádáním  se rozumí akt zbavující převodem peněžních prostředků nebo aktiv dvě nebo více stran vzájemných závazků. V rámci transakcí v Eurosystému se vypořádáním rozumí vyrovnání zůstatků, přičemž se vyžaduje převod aktiv.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHYPoznámka:Číslování odpovídá formátu rozvahy v příloze III.AKTIVAPoložka rozvahy | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění || |1. | Zlato a splatné pohledávky ve zlatě | Fyzické zlato (tj. pruty, mince, plátky, nugety) v zásobě nebo "na cestě". Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: operací revalvace nebo devalvace, swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den | Tržní hodnota |2. | Pohledávky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny | Pohledávky vůči smluvním stranám se sídlem mimo eurozónu (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo Evropské měnové společenství) v cizí měně | |2.1 | Pohledávky vůči MMF | a)Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF(Účet č. 2 MMF – euroúčet pro správní výdaje – lze zahrnout do této položky nebo pod položku "závazky v eurech k nerezidentům eurozóny") | a)Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |b)Zvláštní práva čerpáníStavy zvláštních práv čerpání (brutto) | b)Zvláštní práva čerpáníJmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |c)Ostatní pohledávkyVšeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady v rámci PRGF | c)Ostatní pohledávkyJmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční půjčky a jiná zahraniční aktiva | a)Zůstatky u bank mimo eurozónuBěžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na den | a)Zůstatky u bank mimo eurozónuJmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |b)Investice do cenných papírů (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv "ostatní finanční aktiva") mimo eurozónuObchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu vydané nerezidenty eurozóny | b)Cenné papíry (obchodovatelné)Tržní cena a tržní kurz |c)Zahraniční půjčky (vklady)Půjčky nerezidentům eurozóny a neobchodovatelné cenné papíry (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv "ostatní finanční aktiva") vydané nerezidenty eurozóny | c)Zahraniční půjčkyVklady v jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně, obojí přepočtené za tržní kurz |d)Ostatní zahraniční aktivaBankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu | d)Ostatní zahraniční aktivaJmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |3. | Pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně | a)Cenné papíryObchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv "ostatní finanční aktiva") | a)Cenné papíry (obchodovatelné)Tržní cena a tržní kurz |b)Ostatní pohledávkyNeobchodovatelné cenné papíry (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv "ostatní finanční aktiva"), půjčky, vklady, ostatní | b)Ostatní pohledávkyVklady v jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně, obojí přepočtené za tržní kurz |4. | Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v eurech | | |4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a půjčky | a)Zůstatky u bank mimo eurozónuBěžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na denReverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech | a)Zůstatky u bank mimo eurozónuJmenovitá hodnota |b)Investice do cenných papírů (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv "ostatní finanční aktiva") mimo eurozónuObchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu vydané nerezidenty eurozóny | b)Cenné papíry (obchodovatelné)Tržní cena na konci roku |c)Půjčky mimo eurozónuPůjčky nerezidentům eurozóny a neobchodovatelné cenné papíry vydané nerezidenty eurozóny | c)Půjčky mimo eurozónuVklady ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry za pořizovací cenu |d)Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónuCenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi (např. EIB), bez ohledu na jejich zeměpisné umístění | d)Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónuTržní cena na konci roku |4.2 | Pohledávky vzniklé z úvěrové facility v rámci mechanismu směnných kurzů II (ERM II) | Poskytování půjček podle podmínek mechanismu směnných kurzů II (ERM II) | Jmenovitá hodnota |5. | Poskytování půjček úvěrovým institucím eurozóny vztahujících se na operace měnové politiky v eurech | Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v dokumentu "Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému" | |5.1 | Hlavní refinanční operace | Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle dva týdny | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |5.2 | Dlouhodobější refinanční operace | Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |5.3 | Reverzní operace jemného dolaďování | Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |5.4 | Strukturální reverzní operace | Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |5.5 | Mezní výpůjční facilita | Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti vhodným aktivům (stálá facilita) | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže | Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv složených k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce | Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena |6. | Ostatní pohledávky vůči úvěrovým institucím v eurozóně v eurech | Běžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů položky aktiv "Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech" (včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších měnových rezerv eurozóny) a ostatní pohledávky. Příslušné účty u úvěrových institucí mimo eurozónu. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Pohledávky z měnových operací národní centrální banky předtím, než se stala členem Eurosystému | Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena |7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech | Obchodovatelné cenné papíry (vztahující se k cílům měnové politiky nebo vhodné pro použití k těmto účelům, mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenných papírů položky aktiv "ostatní finanční aktiva"): směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu v eurech (včetně státních dluhopisů před začátkem hospodářské a měnové unie), dluhopisy ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování | Tržní cena |8. | Pohledávky vůči vládním institucím v eurech | Pohledávky z doby před zahájením hospodářské a měnové unie vůči vládním institucím (neobchodovatelné cenné papíry, půjčky) | Vklady nebo půjčky ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně |9. | Vnitřní pohledávky Eurosystému | | |9.1 | Pohledávky z vlastních směnek ke krytí emise dluhopisů ECB | Pouze položka rozvahy ECB. Vlastní směnky vydané národními centrálními bankami na základě vzájemných dohod v souvislosti s dluhopisy ECB | Jmenovitá hodnota |9.2 | Pohledávky z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému | Pohledávky z emise eurobankovek, v souladu s rozhodnutím ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek | Jmenovitá hodnota |9.3 | Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto) | a)Pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET a příslušných účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků (viz položku pasiv "ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)") | a)Jmenovitá hodnota |b)Ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému včetně dočasného rozdělení výnosu ECB z ražebného na národní centrální banky | b)Jmenovitá hodnota |10. | Nevypořádané položky | Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně z inkasa šeků | Jmenovitá hodnota |11. | Ostatní aktiva | | |11.1 | Mince eurozóny | a)Euromince, není-li národní banka zákonným emitentemb)Mince v národních měnových jednotkách (eurozóna) | a)Jmenovitá hodnotab)Jmenovitá hodnota |11.2 | Hmotná a nehmotná stálá aktiva | Pozemky a budovy, vybavení a zařízení (včetně počítačového vybavení), programové vybavení | Pořizovací cena snížená o odpisy Doba odpisování: počítačové a související technické nebo programové vybavení a motorová vozidla:4 rokyzařízení, vybavení a vestavěné části:10 letbudovy a kapitalizovaný výdaj na modernizaci:25 letKapitalizace výdajů: omezena (méně než 10000 EUR bez DPH: nedochází ke kapitalizaci) |11.3 | Ostatní finanční aktiva | Kapitálové nástroje, podíly a majetkové účasti v dceřiných společnostech, investiční portfolia týkající se penzijních fondů a programů vyplácení odchodného. Cenné papíry držené kvůli zákonným požadavkům a investiční aktivity za zvláštním účelem, prováděné národními centrálními bankami na jejich účet jako např. správa vyčleněného portfolia odpovídajícího kapitálu a rezervním fondům a správa vyčleněného portfolia drženého jako stálá investice (finanční stálá aktiva). Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce. | a)Obchodovatelné kapitálové nástrojeTržní cenab)Majetkové účasti a neobchodovatelné akciePořizovací cenac)Investice nebo významné majetkové účasti v dceřiných společnostechHodnota aktiva nettod)Cenné papíry (obchodovatelné)Tržní hodnotae)Neobchodovatelné cenné papíryPořizovací cenaf)Stálá finanční aktivaPořizovací cenaPrémie nebo diskonty se odpisují. Kapitálové nástroje viz prováděcí pravidla stanovená v článku 9 tohoto rozhodnutí |11.4 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů | Výsledky ocenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových futures, úrokových swapů a FRA | Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za tržní kurz |11.5 | Položky časového rozlišení aktivní | Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady období a zaplacené naběhlé úroky | Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz |11.6 | Ostatní | Zálohy, úvěry, ostatní menší položky. Investice související s vklady zlata zákazníků. Dočasného rozdělení výnosu ECB z eurobankovek na národní centrální banky | Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena Investice související s vklady zlata zákazníkůTržní hodnota |12. | Ztráta za rok | | Jmenovitá hodnota |Položka rozvahy | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění || |1. | Bankovky v oběhu | Eurobankovky vydané ECB podle rozhodnutí ECB/2001/15 | Jmenovitá hodnota |2. | Závazky k úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky v eurech | Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v dokumentu "Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému" | |2.1 | Běžné účty (včetně systému minimálních rezerv) | Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí, které podléhají předpisům o minimálních rezervách podle statutu. Tato položka obsahuje v první řadě účty používané k držení minimálních rezerv | Jmenovitá hodnota |2.2 | Vkladová facilita | Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita) | Jmenovitá hodnota |2.3 | Vklady na dobu určitou | Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování | Jmenovitá hodnota |2.4 | Reverzní operace jemného dolaďování | Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |2.5 | Závazky z vyrovnání marže | Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv složených k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce | Jmenovitá hodnota |3. | Ostatní závazky k úvěrovým institucím eurozóny v eurech | Repo obchody v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv "Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech". Ostatní operace, které nesouvisejí s měnovou politikou Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |4. | Emitované dluhopisy | Pouze položka rozvahy ECB (pro národní centrální banky přechodná položka rozvahy) Dluhopisy popsané v dokumentu "Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému". Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity | Jmenovitá hodnota |5. | Závazky k jiným rezidentům eurozóny v eurech | | |5.1 | Vklady vládních institucí | Běžné účty, vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání | Jmenovitá hodnota |5.2 | Ostatní závazky | Běžné účty zaměstnanců, společností a zákazníků (včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí zbavených povinnosti držet minimální rezervy – viz položka pasiv 2.1), atd.; vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání | Jmenovitá hodnota |6. | Závazky k nerezidentům eurozóny v eurech | Běžné účty, vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání (včetně účtů za účelem platebního styku a účtů pro správu rezerv): jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí (včetně Komise Evropských společenství); běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech. Zůstatky na účtech systému TARGET národních centrálních bank nezúčastněných členských států | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |7. | Závazky k rezidentům eurozóny v cizí měně | Běžné účty. Závazky z reverzních rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem | Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |8. | Závazky k nerezidentům eurozóny v cizí měně | | |8.1 | Vklady, zůstatky a jiné závazky | Běžné účty. Závazky z reverzních rep, obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem | Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |8.2 | Závazky z úvěrové facility podle mechanismu směnných kurzů II (ERM II) | Půjčky podle podmínek mechanismu směnných kurzů II (ERM II) | Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |9. | Vyrovnávací položka pro zvláštní práva čerpání udělená MMF | Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi nebo národní centrální bance | Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz |10. | Vnitřní závazky Eurosystému | | |10.1 | Závazky z převodu měnových rezerv | Pouze položka rozvahy ECB (v eurech) | Jmenovitá hodnota |10.2 | Ostatní závazky k Eurosystému (netto) | a)Závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET a příslušných účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků (viz také položku aktiv "ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)") | a)Jmenovitá hodnota |b)Ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému včetně dočasného rozdělení výnosu ECB z eurobankovek na národní centrální banky | b)Jmenovitá hodnota |11. | Nevypořádané položky | Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají (včetně žirových převodů) | Jmenovitá hodnota |12. | Ostatní pasiva | | |12.1. | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů | Výsledky ocenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových futures, úrokových swapů a FRA | Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za tržní kurz |12.2 | Položky časového rozlišení pasivní | Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období | Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz |12.3 | Ostatní | Daňové (předběžné) účty. Účty (v cizí měně) ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv "ostatní finanční aktiva". Povinné vklady mimo minimálních rezerv. Ostatní menší položky. Běžné výnosy (akumulovaný čistý zisk), zisk z minulého roku (před přerozdělením). Závazky ze správy svěřeného majetku. Vklady zlata zákazníků. | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena Vklady zlata zákazníků:Tržní cena |13. | Rezervy | Pro penze, kurzová a cenová rizika, ostatní účely (např. očekávané (budoucí) výdaje) a příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena | Pořizovací cena nebo jmenovitá hodnota |14. | Účty přecenění | a)Účty přecenění související s cenovými pohyby (pro zlato, pro všechny typy cenných papírů v eurech, pro všechny typy cenných papírů v cizí měně, rozdíly z tržního ocenění u úrokových nástrojů); účty přecenění související s pohyby směnných kurzů (pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání) | Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz |b)Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena (viz čl. 10 odst. 5) |15. | Kapitál a rezervní fondy | | |15.1 | Kapitál | Splacený základní kapitál. (Kapitál ECB se konsoliduje s podíly zúčastněných národních centrálních bank na základním kapitálu.) | Jmenovitá hodnota |15.2 | Rezervní fondy | Zákonné rezervy podle článku 33 statutu a jiné příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena. | Jmenovitá hodnota |16. | Zisk za rok | | Jmenovitá hodnota |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIRoční rozvaha ECB(v milionech eur) |Aktiva | Vykazovaný rok | Minulý rok || | |1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |2. | Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v cizí měně | | |2.1 | Pohledávky vůči Mezinárodnímu měnovému fondu | | |2.2 | Zůstatky u bank a investice do cenných papírů, zahraniční půjčky a jiná zahraniční aktiva | | |3. | Pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně | | |4. | Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v eurech | | |4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a půjčky | | |4.2 | Pohledávky z úvěrové facility podle ERM II | | |5. | Úvěry úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky v eurech | | |5.1 | Hlavní refinanční operace | | |5.2 | Dlouhodobější refinanční operace | | |5.3 | Reverzní operace jemného dolaďování | | |5.4 | Strukturální reverzní operace | | |5.5 | Mezní výpůjční facilita | | |5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže | | |6. | Ostatní pohledávky vůči úvěrovým institucím eurozóny v eurech | | |7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech | | |8. | Pohledávky vůči veřejným rozpočtům v eurech | | |9. | Pohledávky uvnitř Eurosystému | | |9.1 | Pohledávky z vlastních směnek ke krytí emise dluhopisů ECB | | |9.2 | Pohledávky z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému | | |9.3 | Ostatní pohledávky Eurosystému (netto) | | |10. | | Nevypořádané položky | |11. | Ostatní aktiva | | |11.1 | Mince eurozóny | | |11.2 | Rozdíly z přecenění hmotných a nehmotných aktiv | | |11.3 | Ostatní finanční aktiva | | |11.4 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů | | |11.5 | Položky časového rozlišení aktivní | | |11.6 | Ostatní | | |12. | Ztráta za rok | | |Aktiva celkem | | |Pasiva | Vykazovaný rok | Minulý rok || | |1. | Bankovky v oběhu |2. | Závazky k úvěrovým institucím eurozóny vztahující se na operace měnové politiky v eurech | | |2.1 | Běžné účty (včetně systému minimálních rezerv) | | |2.2 | Vkladová facilita | | |2.3 | Vklady na dobu určitou | | |2.4 | Reverzní operace jemného dolaďování | | |2.5 | Závazky z vyrovnání marže | | |3. | Ostatní závazky k úvěrovým institucím eurozóny v eurech | | |4. | Emitované dluhopisy | | |5. | Závazky k jiným rezidentům eurozóny v eurech | | |5.1 | Vklady z veřejných rozpočtů | | |5.2 | Ostatní závazky | | |6. | Závazky k nerezidentům eurozóny v eurech | | |7. | Závazky k rezidentům eurozóny v cizí měně | | |8. | Závazky k nerezidentům eurozóny v cizí měně | | |8.1 | Vklady, zůstatky a ostatní závazky | | |8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II | | |9. | Vyrovnávací položka pro zvláštní práva čerpání udělená MMF | | |10. | Závazky uvnitř Eurosystému | | |10.1 | Závazky z převodu devizových rezerv | | |10.2 | Ostatní závazky Eurosystému (netto) | | |11. | Nevypořádané položky | | |12. | Ostatní závazky | | |12.1 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů | | |12.2 | Položky časového rozlišení pasivní | | |12.3 | Ostatní | | |13. | Rezervy | | |14. | Účty přecenění | | |15. | Kapitál a rezervní fondy | | |15.1 | Kapitál | | |15.2 | Rezervní fondy | | |16. | Zisk za rok | | |Pasiva celkem | | |--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVZVEŘEJNĚNÝ ÚČET ZISKŮ A ZTRÁT CENTRÁLNÍ BANKY(v milionech eur) |Účet zisků a ztrát za rok končící dnem 31. prosince … | Vykazovaný rok | Minulý rok || |1.1.1 | Úrokové výnosy z měnových rezerv |1.1.2 | Úrokové výnosy z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému | | |1.1.3 | Ostatní úrokové výnosy | | |1.1 | Úrokový výnos | | |1.2.1 | Vyrovnání pohledávek národních centrálních bank z převedených měnových rezerv | | |1.2.2 | Ostatní úrokové výdaje | | |1.2 | Úrokové výdaje | | |1. | Čistý úrokový výnos | | |2.1 | Realizované zisky nebo ztráty z finančních operací | | |2.2 | Odpisy finančních aktiv a pozic | | |2.3 | Převod do/z rezerv pro měnová a cenová rizika | | |2. | Čistý výsledek finančních operací, odpisů a rezerv ke krytí | | |Výnosy z poplatků a provizí | | |Náklady na poplatky a provize | | |3. | Čistý výnos z poplatků a provizí | | |4. | Výnos z akcií a účastí | | |5. | Ostatní výnosy | | |Čisté výnosy celkem | | |6. | Osobní náklady | | |7. | Správní náklady | | |8. | Odpisy stálých hmotných a nehmotných aktiv | | |9. | Náklady na bankovky | | |10 | Ostatní náklady | | |(Ztráta)/zisk za rok | | |--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1542 ze dne 28. dubna 2016 o uzavření účtů Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2014

text:
               14.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 246/300

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2016/1542
   ze dne 28. dubna 2016
   o uzavření účtů Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2014
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2014,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2014 spolu s odpovědí agentury (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2014 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2016 o udělení absolutoria agentuře za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014 (05584/2016 – C8-0072/2016),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (4), a zejména na článek 19 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0102/2016),

               1.

               konstatuje, že konečná roční účetní závěrka Evropské agentury pro námořní bezpečnost odpovídá znění připojenému ke zprávě Účetního dvora;

               2.

               schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2014;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 409, 9.12.2015, s. 216.

      (2)  Viz. poznámka 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: 2005/377/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2005, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externí auditory Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique a Bank of Greece

text:
               18.5.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/8

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 10. května 2005,
   kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externí auditory Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique a Bank of Greece
   (2005/377/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a zejména na článek 27.1 tohoto protokolu,
   s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ECB/2005/7 a ECB/2005/8 ze dne 7. dubna 2005 Radě Evropské unie o externích auditorech Bank of Greece (1) a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

               (2)

               Funkční období současných externích auditorů Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (dále jen „NBB/BNB“) skončilo a nebude prodlouženo. Proto je nezbytné jmenovat od rozpočtového roku 2005 externí auditory.

               (3)

               V souladu se svými pravidly pro veřejné zakázky vybrala NBB/BNB za své nové externí auditory Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises a ECB se domnívá, že vybraní auditoři splňují požadavky nezbytné pro jmenování.

               (4)

               Rada guvernérů ECB doporučila, aby funkční období těchto externích auditorů bylo tříleté a aby mohlo by být jednou prodlouženo.

               (5)

               Podle řeckého práva nesmí být týž externí auditor jmenován na více než čtyři rozpočtové roky. Z tohoto důvodu funkční období nesmí být prodlouženo Charalambose Stathakise, který je jedním ze dvou současných externích auditorů. Bank of Greece si podle řeckého práva smí ponechat jako své externí auditory Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA pod podmínkou, že se bude měnit osoba společníka odpovědného za danou funkci.

               (6)

               Bank of Greece rozhodla, že Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA by měla být jejím jediným externím auditorem na rozpočtový rok 2005, a ECB se domnívá, že tato společnost splňuje požadavky nezbytné pro takové jmenování.

               (7)

               Rada guvernérů ECB doporučila, aby stávající funkční období těchto externích auditorů trvalo i nadále po dobu jednoho roku s možností prodloužení.

               (8)

               Je vhodné řídit se doporučeními Rady guvernérů ECB a odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí 1999/70/ES (3),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 1 nahrazuje tímto:

      „1.   Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises se schvalují jako externí auditoři Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique od rozpočtového roku 2005 na tříleté období, které lze jednou prodloužit.“

   Článek 2
   V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 12 nahrazuje tímto:

      „12.   Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA se schvalují jako externí auditoři Bank of Greece pro rozpočtový rok 2005 na dobu jednoho roku s možností prodloužení.“

   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude oznámeno ECB.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 10. května 2005.

            Za Radu

         J. KRECKÉ

            předseda

      (1)  Úř. věst. C 91, 15.4.2005, s. 4.

      (2)  Úř. věst. C 91, 15.4.2005, s. 5.

      (3)  Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/266/ES (Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 6).


title: 2006/103/ES: Rozhodnutí Komise ze dne  14. února 2006  o revizi prahových hodnot podle čl. 157 písm. b) a čl. 158 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k finančnímu nařízení

text:
               16.2.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/52

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 14. února 2006
   o revizi prahových hodnot podle čl. 157 písm. b) a čl. 158 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k finančnímu nařízení
   (2006/103/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na článek 271 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 271 odst. 2 se každé dva roky nově stanoví prahové hodnoty pro zadávání veřejných zakázek v souladu se směrnicemi pro koordinaci postupů pro zadávání veřejných zakázek.

               (2)

               Výše prahových hodnot použitelných od 1. ledna 2006 vyjádřená v eurech byla stanovena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (2),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Prahové hodnoty pro zadávání veřejných zakázek vyjádřené v eurech se s účinností od 1. ledna 2006 nově stanoví takto:

               Revize po dvou letech

               Prahová hodnota k 1.1.2004

               Prahová hodnota k 5.8.2005

               Prahová hodnota k 1.1.2006

               Čl. 157 písm. b)

               5 923 624 EUR

               5 923 000 EUR

               5 278 000 EUR

               Čl. 158 odst. 1 písm. a)

               154 014 EUR

               154 000 EUR

               137 000 EUR

               Čl. 158 odst. 1 písm. c)

               5 923 624 EUR

               5 923 000 EUR

               5 278 000 EUR

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní Komise je sdělí ostatním orgánům a institucím.

      V Bruselu dne 14. února 2006.

            Za Komisi

         Dalia GRYBAUSKAITĖ

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

      (2)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Komise (ES) č. 2083/2005 (Úř. věst. L 333, 20.12.2005, s. 28).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 2003 o pokračování srovnávacích zkoušek a testů Společenství v roce 2004 prováděných na rozmnožovacím materiálu a sadbě Prunus domestica podle směrnice Rady 92/34/EHS, zahájených v roce 2003

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0058

Úřední věstník L 012 , 17/01/2004 S. 0050 - 0050

		Rozhodnutí Komiseze dne 23. prosince 2003o pokračování srovnávacích zkoušek a testů Společenství v roce 2004 prováděných na rozmnožovacím materiálu a sadbě Prunus domestica podle směrnice Rady 92/34/EHS, zahájených v roce 2003(2004/58/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1],s ohledem na rozhodnutí Komise 2002/745/ES ze dne 5. září 2002, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím a sadbovém materiálu ovocných rostlin podle směrnice Rady 92/34/EHS [2], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí 2002/745/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy prováděné podle směrnice 92/34/EHS v letech 2003 až 2007, pokud jde o Prunus domestica.(2) Testy a zkoušky prováděné v roce 2003 by měly pokračovat v roce 2004,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekSrovnávací zkoušky a testy Společenství zahájené v roce 2003 na sadbě a rozmnožovacím materiálu Prunus domestica budou pokračovat v roce 2004 v souladu s rozhodnutím 2002/745/ES.V Bruselu dne 23. prosince 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 157, 10.6.1992, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 23).[2] Úř. věst. L 240, 7.9.2002, s. 65.--------------------------------------------------


title: 2012/456/SZBP: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL AFGHANISTAN/1/2012 ze dne 10 července 2012 o jmenování vedoucího policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               3.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 208/17

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUPOL AFGHANISTAN/1/2012
   ze dne 10 července 2012
   o jmenování vedoucího policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)
   (2012/456/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/279/SZBP ze dne 18. května 2010 o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 10 odst. 1 rozhodnutí 2010/279/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 38 Smlouvy za účelem politické kontroly a strategického řízení mise EUPOL AFGHANISTAN, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

               (2)

               Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla jmenovat vedoucím mise od 1. srpna 2012 pana Karla Åkeho ROGHEHO,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Karl Åke ROGHE je jmenován vedoucím policejní mise Evropské unie v Afghánistánu od 1. srpna 2012 do 31. května 2013.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         O. SKOOG

      (1)  Úř. věst. L 123, 19.5.2010, s. 4.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1892 ze dne 18. února 2014, kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou Jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii

text:
               23.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 279/3

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1892
   ze dne 18. února 2014,
   kterým se schvaluje uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou Jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Evropskou komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby jménem Unie a jejích členských států a Chorvatské republiky zahájila jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií za účelem uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“).

               (2)

               Tato jednání byla úspěšně dokončena a protokol byl schválen vládou Bývalé jugoslávské republiky Makedonie prostřednictvím výměny dopisů ze dne 25. října 2013.

               (3)

               Pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Evropského společenství pro atomovou energii, mělo by být schváleno uzavření protokolu Komisí.

               (4)

               Pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Unie a jejích členských států, řídí se uzavření protokolu zvláštním postupem.

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, který zohledňuje přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii se schvaluje.
   Znění protokolu je připojeno k rozhodnutí o podpisu.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 18. února 2014.

            Za Radu

            předseda

         I. STOURNARAS


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/940 ze dne 9. června 2016 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2016/395 (ATALANTA/3/2016)

text:
               14.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 155/27

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2016/940
   ze dne 9. června 2016
   o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2016/395 (ATALANTA/3/2016)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovením čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“).

               (2)

               Dne 15. března 2016 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2016/395 (2) o jmenování kontradmirála (LH) Jana C. KAACKA velitelem sil EU.

               (3)

               Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU komodora Reného LUYCKXA jakožto nástupce kontradmirála (LH) Jana C. KAACKA ode dne 6. srpna 2016.

               (4)

               Vojenský výbor Evropské unie toto doporučení dne 18. května 2016 podpořil.

               (5)

               Rozhodnutí (SZBP) 2016/395 by proto mělo být zrušeno.

               (6)

               V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Komodor René LUYCKX je ode dne 6. srpna 2016 jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta).
   Článek 2
   Rozhodnutí (SZBP) 2016/395 se zrušuje.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 6. srpna 2016.

      V Bruselu dne 9. června 2016.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

      (2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/395 ze dne 15. března 2016 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016) (Úř. věst. L 73, 18.3.2016, s. 97).


title: 2006/365/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne  15. května 2006  o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii

text:
               23.5.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 135/13

      ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE

   ze dne 15. května 2006
   o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii
   (2006/365/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 170 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy a odst. 3 prvním pododstavcem,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise sjednala jménem Společenství dohodu o vědeckotechnické spolupráci se Švýcarskou konfederací, která stanoví rovněž prozatímní uplatňování obnovené dohody.

               (2)

               Uvedenou dohodu podepsali zástupci stran dne 16. ledna 2004 v Bruselu a je prozatímně uplatňována ode dne 1. ledna 2004, s výhradou pozdějšího uzavření.

               (3)

               Dohoda by měla být uzavřena takovým způsobem, aby znění v jazycích všech členských států byla platná. To by mělo být provedeno prostřednictvím výměny dopisů.

               (4)

               Uvedená dohoda by měla být schválena.

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé se schvaluje jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (2).
   Článek 2
   Předseda Rady jménem Evropského společenství a předseda Komise jménem Evropského společenství pro atomovou energii provedou oznámení podle článku 14 uvedené dohody a pověřují se, aby se Švýcarskou konfederací prostřednictvím výměny dopisů stvrdili, že znění uvedené dohody ve všech jazycích členských států po rozšíření ze dne 1. května 2004 jsou platná.

      V Bruselu dne 15. května 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         U. PLASSNIK

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Stanovisko ze dne 13. prosince 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Pro text dohody viz Úř. věst. L 32, 5.2.2004, s. 23.


title: 2014/651/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 8. září 2014 o jmenování jednoho francouzského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

text:
               9.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/9

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 8. září 2014
   o jmenování jednoho francouzského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

      (2014/651/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,
   s ohledem na návrh francouzské vlády,
   s ohledem na stanovisko Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 13. září 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/570/EU, Euratom o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2010 do 20. září 2015 (1).

               (2)

               Po skončení mandátu pana Juliena VALENTINA se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Julien MARRE je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2015.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 8. září 2014.

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 251, 25.9.2010, s. 8.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/280 ze dne 25. února 2016, kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku

text:
               27.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 52/30

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2016/280
   ze dne 25. února 2016,
   kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vůči Bělorusku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 15. října 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/642/SZBP (1).

               (2)

               Na základě přezkumu rozhodnutí 2012/642/SZBP by měla být platnost omezujících opatření vůči Bělorusku prodloužena do dne 28. února 2017.

               (3)

               Zákaz cestování a zmrazení majetku by se měly i nadále vztahovat na čtyři osoby uvedené na seznamu v příloze I rozhodnutí 2012/642/SZBP.

               (4)

               Rozhodnutí 2012/642/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2012/642/SZBP se mění takto:

               1)

               v celém rozhodnutí se slova „příloha I“ ve všech mluvnických tvarech nahrazují slovem „příloha“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru;

               2)

               v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   Na základě politického vývoje v Bělorusku Rada na návrh členského státu nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme změny seznamu obsaženého v příloze.“;

               3)

               článek 8 se nahrazuje tímto:
               „Článek 8
               1.   Toto rozhodnutí se použije do dne 28. února 2017.
               2.   Toto rozhodnutí je průběžně přezkoumáváno a bude prodlouženo nebo patřičně změněno, pokud Rada usoudí, že jeho cílů nebylo dosaženo.“;

               4)

               příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí;

               5)

               příloha II se zrušuje.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 25. února 2016.

            Za Radu

            předseda

         K.H.D.M. DIJKHOFF

      (1)  Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ze dne 15. října 2012 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (Úř. věst. L 285, 17.10.2012, s. 1).

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA
            Osoby podle čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 1

                        Jméno
                        angl. přepis z běloruštiny
                        angl. přepis z ruštiny

                        Jméno
                        (v běloruštině)

                        Jméno
                        (přepis do ruštiny)

                        Identifikační údaje

                        Důvody pro zařazení na seznam

                        1.

                        Navumau, Uladzimir Uladzimiravich
                        Naumov, Vladimir Vladimirovich

                        НАВУМАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

                        НАУМОВ, Владимир Владимирович

                        DN: 7.2.1956
                        MN: Smolensk (Rusko)

                        Nepodnikl žádné kroky v zájmu vyšetření případů neobjasněného zmizení Jurije Zacharenka, Viktora Gončara, Anatolije Krasovského a Dmitrije Zavadského, k nimž došlo v Bělorusku v letech 1999 a 2000. Bývalý ministr vnitra a rovněž bývalý velitel bezpečnostní služby prezidenta. Jako ministr vnitra byl až do svého odchodu do důchodu ze zdravotních důvodů dne 6. dubna 2009 odpovědný za potlačování pokojných demonstrací. Od úřadu prezidenta získal rezidenci ve čtvrti Drozdy v Minsku, v níž žijí nomenklaturní kádry. V říjnu 2014 mu prezident Lukašenko udělil Řád ‚Za zásluhy‘ III. stupně.

                        2.

                        Paulichenka, Dzmitry Valerievich
                        Pavlichenko, Dmitri Valerievich (Pavlichenko, Dmitriy Valeriyevich)

                        ПАЎЛIЧЭНКА, Дзмiтрый Валер'евiч

                        ПАВЛИЧЕНКО, Дмитрий Валериевич

                        DN: 1966
                        MN: Vitebsk

                                    Adresa: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ‚Честь‘

                                    220028, Минск Маяковского, 111

                        Klíčová osoba v případech neobjasněného zmizení Jurije Zacharenka, Viktora Gončara, Anatolije Krasovského a Dmitrije Zavadského, k nimž došlo v Bělorusku v letech 1999 a 2000. Bývalý velitel skupiny zvláštní reakce při ministerstvu vnitra (SOBR).
                        Podnikatel, předseda ‚Cti‘ – sdružení veteránů zvláštních sil ministerstva vnitra.

                        3.

                        Sheiman, Viktar Uladzimiravich (Sheyman, Viktar Uladzimiravich)
                        Sheiman, Viktor Vladimirovich (Sheyman, Viktor Vladimirovich)

                        ШЭЙМАН, Biктap Уладзiмiравiч

                        ШЕЙМАН, Виктор Владимирович

                        DN: 26.5.1958
                        MN: Hrodenská oblast
                        Adresa:

                                    Управлениe

                                    Делами Президента

                                    ул. К.Маркса, 38

                                    220016, г. Минск

                        Vedoucí správního odboru úřadu prezidenta. Odpovědný za neobjasněná zmizení Jurije Zacharenka, Viktora Gončara, Anatolije Krasovského a Dmitrije Zavadského, k nimž došlo v Bělorusku v letech 1999 a 2000. Bývalý tajemník bezpečnostní rady. Šejman je nadále zvláštním asistentem/poradcem prezidenta.

                        4.

                        Sivakau, Iury Leanidavich (Sivakau, Yury Leanidavich)
                        Sivakov, Iury (Yurij, Yuri) Leonidovich

                        СIВАКАЎ, Юрый Леанiдавiч

                        СИВАКОВ, Юрий Леонидович

                        DN: 5.8.1946
                        MN: Onory, Sachalinská oblast
                        Adresa:

                                    Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ‚Честь‘

                                    220028, Минск Маяковского, 111

                        Zorganizoval neobjasněná zmizení Jurije Zacharenka, Viktora Gončara, Anatolije Krasovského a Dmitrije Zavadského, k nimž došlo v Bělorusku v letech 1999 a 2000. Bývalý ministr cestovního ruchu a sportu, bývalý ministr vnitra a bývalý zástupce vedoucího úřadu prezidenta.“


title: 2011/865/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o jmenování člena Výboru pro vědu a techniku

text:
               22.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 341/53

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 19. prosince 2011
   o jmenování člena Výboru pro vědu a techniku
   (2011/865/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 134 této smlouvy,
   s ohledem na stanovisko Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím ze dne 22. ledna 2008 (1) Rada jmenovala členy Výboru pro vědu a techniku (dále jen „výbor“) na období od 22. ledna 2008 do 22. ledna 2013.

               (2)

               Po úmrtí pana Juana Antonia RUBIA RODRÍGUEZE se ve výboru uvolnilo jedno místo člena. Proto by měl být jmenován nový člen,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Cayetano LÓPEZ je jmenován členem Výboru pro vědu a techniku na místo pana Juana Antonia RUBIA RODRÍGUEZE na zbývající část funkčního období, tedy do 22. ledna 2013.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. KOROLEC

      (1)  Úř. věst. C 21, 26.1.2008, s. 2.