title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 854/2005/ES ze dne 11. května 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií   (Text s významem pro EHP)

text:
               11.6.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 149/1

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 854/2005/ES
   ze dne 11. května 2005
   o zavedení víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Míra využívání internetu a nových technologií, například mobilních telefonů, se ve Společenství neustále významně zvyšuje. Současně s tím přetrvávají určitá nebezpečí, ohrožující zejména děti, nadále dochází ke zneužívání těchto technologií a objevují se nová nebezpečí a způsoby zneužívání. S cílem povzbudit využívání příležitostí, které internet a nové on-line technologie nabízejí, jsou třeba také opatření na podporu jejich bezpečnějšího využívání a na ochranu konečného uživatele před nechtěným obsahem.

               (2)

               Cílem akčního plánu eEurope 2005, který rozvíjí Lisabonskou strategii, je podpora bezpečných služeb, aplikací a obsahu prostřednictvím široce dostupných sítí vysokorychlostního připojení. Mezi jeho cíle patří bezpečná informační infrastruktura, vývoj, analýza a šíření osvědčených postupů, srovnávací hodnocení a mechanismus koordinace politik v oblasti informační společnosti.

               (3)

               Právní rámec vytvořený na úrovni Společenství, který se zabývá řešením otázek digitálního obsahu v informační společnosti, nyní také zahrnuje pravidla pro on-line služby, zejména pravidla pro nevyžádanou elektronickou poštu obchodní povahy ve směrnici o soukromí a elektronických komunikacích (3) a pro důležité aspekty odpovědnosti zprostředkujících poskytovatelů služeb ve směrnici o elektronickém obchodu (4), a doporučení členským státům, dotčenému odvětví a subjektům a Komisi spolu s informativními obecnými zásadami na ochranu nezletilých osob obsaženými v doporučení 98/560/ES (5).

               (4)

               Trvale bude třeba jednat jak v případě obsahu, jenž by mohl být pro děti škodlivý nebo konečným uživatelem nechtěný, tak i v případě nedovoleného obsahu, zejména dětské pornografie a rasistických materiálů.

               (5)

               Dosažení mezinárodní dohody o základních právně závazných pravidlech je žádoucí, ale nebude snadné. I kdyby se takové dohody dosáhlo, sama o sobě nepostačí k zajištění provádění pravidel nebo k zajištění ochrany ohrožených osob.

               (6)

               Akční plán pro bezpečnější internet (1998 až 2004) přijatý rozhodnutím č. 276/1999/ES (6) zajistil financování ze zdrojů Společenství, které úspěšně podpořilo řadu iniciativ a vedlo k vytvoření evropské přidané hodnoty. Další financování pomůže novým iniciativám stavět na již vykonané práci.

               (7)

               Stále je třeba praktických opatření, která motivují k ohlašování nedovoleného obsahu subjektům, jež mohou danou věc řešit, motivují k hodnocení účinnosti filtračních technologií a jejich srovnávání, k šíření osvědčených postupů v případě kodexů chování, v nichž jsou zakotveny obecně přijaté zásady chování, a napomáhají informování a vzdělávání rodičů i dětí, jak co nejlépe a bezpečným způsobem využívat možnosti nových on-line technologií.

               (8)

               Je nezbytné vyvíjet činnost na úrovni členského státu, do níž se zapojí široká škála účastníků ze státní správy, regionální a místní samosprávy, provozovatelů sítí, rodičů, učitelů a školství. Společenství může v členských státech podporovat uplatňování osvědčených postupů udáváním směru v rámci Evropské unie i v mezinárodním měřítku a podporou zaměřenou na srovnávací hodnocení, vytváření sítí a aplikovaný výzkum na evropské úrovni.

               (9)

               Důležitá je také mezinárodní spolupráce, kterou lze podporovat, koordinovat, předávat a uskutečňovat prostřednictvím činnosti navzájem propojených struktur Společenství.

               (10)

               Opatření, která je Komise oprávněna přijímat v rámci prováděcích pravomocí, jež jí byly svěřeny tímto rozhodnutím, představují převážně řídící opatření vztahující se na zavádění programu se značným dopadem na rozpočet ve smyslu čl. 2 písm. a) rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). Tato opatření by proto měla být přijata řídícím postupem podle článku 4 uvedeného rozhodnutí.

               (11)

               Komise by měla zajistit vzájemné doplňování a součinnost tohoto programu se souvisejícími iniciativami a programy Společenství, mimo jiné též přihlédnutím k práci vykonané jinými orgány.

               (12)

               Toto rozhodnutí vytváří pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který je pro rozpočtový orgán prvotní referencí při každoročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu (8).

               (13)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž podpořit bezpečnější využívání internetu a nových on-line technologií a bojovat proti nedovolenému obsahu a proti obsahu, který je konečným uživatelem nechtěný, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států vzhledem k nadnárodní povaze uvedených otázek, a proto, z důvodu jejich evropského rozsahu a účinku, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

               (14)

               Toto rozhodnutí ctí základní práva a zachovává zásady vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článcích 7 a 8 uvedené listiny,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Cíl programu
   1.   Toto rozhodnutí zavádí pro období 2005 až 2008 program Společenství zaměřený na podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií, zejména ve vztahu k dětem, a pro boj proti nedovolenému obsahu a proti obsahu, který je konečným uživatelem nechtěný.
   Tento program se nazývá „Bezpečnější internet plus“ (dále jen „program“).
   2.   Za účelem dosažení cílů programu podle odstavce 1 je třeba se zabývat těmito činnostmi:

               a)

               boj proti nedovolenému obsahu,

               b)

               potírání nechtěného a škodlivého obsahu,

               c)

               podpora bezpečnějšího prostředí,

               d)

               zvyšování povědomí.

         Konkrétní činnosti, které mají být vykonávány v rámci těchto činností, jsou uvedeny v příloze I.
   Program je prováděn v souladu s přílohou III.
   Článek 2
   Účast
   1.   Program je určen pro právnické osoby usazené v členských státech.
   Rovněž je určen pro právnické osoby usazené v kandidátských zemích v souladu s dvoustrannými dohodami, které byly nebo budou s těmito zeměmi uzavřeny.
   2.   Programu se mohou účastnit právnické osoby usazené ve státech ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, v souladu s ustanoveními protokolu 31 k uvedené dohodě.
   3.   Programu se mohou bez finanční podpory Společenství účastnit právnické osoby usazené ve třetích zemích a mezinárodní organizace, pokud tato účast účinně přispívá k provádění programu. Rozhodnutí o povolení takové účasti se přijme postupem podle čl. 4 odst. 2.
   Článek 3
   Pravomoci Komise
   1.   Komise je zodpovědná za provádění programu.
   2.   Komise na základě tohoto rozhodnutí vypracuje pracovní program.
   3.   Komise při provádění programu zajistí v úzké spolupráci s členskými státy obecnou slučitelnost a doplňkovost programu s jinými příslušnými politikami, programy a opatřeními Společenství, zejména s programy Společenství v oblasti výzkumu a technického rozvoje a s programy Daphne II (9), Modinis (10) a eContentplus
       (11).
   4.   Komise jedná postupem podle čl. 4 odst. 2 za účelem:

               a)

               přijetí a změn pracovního programu;

               b)

               členění rozpočtových výdajů;

               c)

               stanovení kritérií a obsahu výzev k předkládání návrhů v souladu s cíli stanovenými v článku 1;

               d)

               hodnocení projektů navrhovaných na základě výzev k předkládání návrhů na financování Společenstvím v odhadované výši příspěvku Společenství rovné 500 000 EUR nebo vyšší;

               e)

               jakékoli odchylky od pravidel stanovených v příloze III;

               f)

               provádění opatření pro hodnocení programu.

         5.   Komise informuje výbor uvedený v článku 4 o pokroku při provádění programu.
   Článek 4
   Výbor
   1.   Komisi je nápomocen výbor.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   3.   Výbor přijme svůj jednací řád.
   Článek 5
   Sledování a hodnocení
   1.   Za účelem zajištění účinného využívání pomoci Společenství Komise zajistí, aby činnosti na základě tohoto rozhodnutí podléhaly předběžnému posouzení, dalšímu sledování a následnému hodnocení.
   2.   Komise vykonává dohled nad prováděním projektů na základě tohoto programu. Komise hodnotí způsob a dopady provádění projektů za účelem posouzení, zda bylo dosaženo původních cílů.
   3.   Nejpozději v polovině roku 2006 podá Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění činností uvedených v čl. 1 odst. 2. V této souvislosti podá Komise zprávu o souladu částky pro období 2007 až 2008 s finančním výhledem. V případě potřeby přijme Komise v rámci rozpočtových procesů pro období 2007 až 2008 opatření nezbytná pro zajištění souladu ročních rozpočtových položek s finančním výhledem.
   Po skončení programu Komise předloží závěrečnou hodnotící zprávu.
   4.   Komise předá výsledky svých kvantitativních a kvalitativních hodnocení Evropskému parlamentu a Radě spolu s vhodnými návrhy na změnu tohoto rozhodnutí. Výsledky budou předány před předložením návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie pro roky 2007 a 2009.
   Článek 6
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční rámec pro provádění činností Společenství na základě tohoto rozhodnutí pro období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 se stanoví na 45 000 000 EUR, z čehož je 20 050 000 EUR pro období do 31. prosince 2006.
   Pro období následující po 31. prosinci 2006 je částka považována za potvrzenou, bude-li pro tuto etapu v souladu s finančním výhledem platným pro období začínající rokem 2007.
   Roční rozpočtové položky pro období 2005 až 2008 schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
   2.   Orientační rozdělení výdajů je uvedeno v příloze II.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 11. května 2005.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. P. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            předseda

         N. SCHMIT

      (1)  Stanovisko ze dne 16. prosince 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 2. prosince 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 12. dubna 2005.

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1).

      (5)  Doporučení Rady 98/560/ES ze dne 24. září 1998 o rozvoji konkurenceschopnosti evropského průmyslu audiovizuálních a informačních služeb podporou vnitrostátních rámců zaměřených na dosažení srovnatelné a účinné úrovně ochrany nezletilých osob a lidské důstojnosti (Úř. věst. L 270, 7.10.1998, s. 48).

      (6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 276/1999/ES ze dne 25. ledna 1999, kterým se přijímá víceletý akční plán Společenství na podporu bezpečného používání internetu a nových on-line technologií prostřednictvím boje s nedovoleným a škodlivým obsahem především v oblasti ochrany dětí a nezletilých (Úř. věst. L 33, 6.2.1999, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 787/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 12).

      (7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (8)  Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).

      (9)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 803/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o přijetí akčního programu Společenství (2004–2008) k prevenci a potírání násilí na dětech, mladých lidech a ženách a na ochranu obětí a rizikových skupin (program DAPHNE II) (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 1).

      (10)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2256/2003/ES ze dne 17. listopadu 2003, kterým se přijímá víceletý program (2003–2005) pro monitorování akčního plánu eEurope 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací (MODINIS) (Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 1). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 787/2004/ES.

      (11)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 456/2005/ES ze dne 9. března 2005 o zaveden víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě (Úř. věst. L 79, 16.3.2005, s. 1).

      PŘÍLOHA I
      ČINNOSTI
      1.   ČINNOST 1: BOJ PROTI NEDOVOLENÉMU OBSAHU
      Veřejnost může ohlásit nedovolený obsah na zvláštních telefonních linkách (tzv. horké linky). Odtud je oznámení předáno příslušnému subjektu (poskytovateli internetových služeb, policii nebo na příslušnou horkou linku), aby zasáhl. Občanské horké linky jsou doplňkem policejních horkých linek, pokud existují. Jejich úloha je jiná než v případě orgánů činných v trestním řízení, protože trestnou činnost nevyšetřují a pachatele nezatýkají ani nestíhají. Může se jednat o odborná centra, která podávají poskytovatelům internetových služeb informace o tom, jaký obsah může být nedovolený.
      Stávající síť horkých linek je jedinečnou strukturou, kterou by bez finančního přispění Společenství nebylo možné zřídit. Jak je uvedeno v hodnotící zprávě pro akční plán Bezpečnější internet za rok 2002, rozrůstala se tato síť úspěšně o nové členy a má mezinárodní dosah. Aby se mohl potenciál horkých linek plně rozvinout, je nezbytné zajistit jejich celoevropské působení a spolupráci, zvyšovat efektivnost prostřednictvím výměny informací, osvědčených postupů a zkušeností. Prostředky Společenství by se měly rovněž používat pro zvyšování povědomí veřejnosti o horkých linkách, čímž se stanou účinnějšími.
      Horké linky vybrané na základě výzev k předkládání návrhů získají financování, aby mohly působit jako uzly sítě a spolupracovat s ostatními uzly evropské sítě horkých linek.
      Bude-li to nutné, mohly by se podporovat telefonní linky pomoci, kde by děti mohly upozorňovat na nedovolený a škodlivý obsah na internetu.
      Za účelem hodnocení účinnosti horkých linek by se mělo vzít v úvahu několik ukazatelů. Měly by být shromažďovány kvalitativní a kvantitativní údaje o zřizování a provozu horkých linek, o počtu vnitrostátních uzlů, o zeměpisném pokrytí ve členských státech, o počtu obdržených hlášení, o množství a úrovni zkušeností obsluhy horkých linek, o hlášeních postoupených k řešení veřejným orgánům a poskytovatelům internetových služeb a v dostupném rozsahu o následných krocích, zejména co se týče počtu a povahy internetových stránek zrušených poskytovateli internetových služeb v důsledku informací získaných prostřednictvím horkých linek. Tyto údaje by měly být pokud možno zveřejňovány a měly by se postoupit příslušným orgánům.
      Pro zajištění účinnosti programu jsou zapotřebí horké linky ve všech členských státech a kandidátských zemích, kde zatím žádné nejsou. Tyto nové horké linky je třeba rychle a účinně zapojit do stávající evropské sítě horkých linek. Je třeba poskytovat pobídky k urychlení procesu zavádění horkých linek. Měly by se podporovat vazby mezi touto sítí a horkými linkami ve třetích zemích (zejména v jiných evropských zemích, kde je nedovolený obsah uložen a produkován), čímž by se umožnilo vypracování společného přístupu a předávání znalostí a osvědčených postupů. V souladu s vnitrostátními právními předpisy a ve vhodných a nezbytných případech musí být dále zlepšovány mechanismy spolupráce mezi občanskými horkými linkami a orgány činnými v trestním řízení, včetně například vypracování kodexu chování pro tyto horké linky. Za určitých okolností může být třeba právní a technické školení obsluhy horkých linek. Aktivní účast horkých linek při vytváření sítí a jejich zapojení do přeshraničních činností bude povinná.
      Horké linky by měly navazovat na iniciativy členských států, být podporovány na celostátní úrovni a měly by být finančně životaschopné, aby byl jejich provoz zajištěn i po skončení stávajícího programu. Spolufinancování je určeno pro občanské horké linky, a proto nebude poskytováno horkým linkám provozovaným policií. Horké linky vysvětlí uživatelům rozdíl mezi svou činností a činností veřejných orgánů a uvědomí je o jiných možných způsobech oznamování nedovoleného obsahu.
      Pro dosažení maximálního dopadu a účinnosti v rámci dostupných finančních prostředků musí síť horkých linek pracovat co možná nejefektivněji. Toho lze nejlépe dosáhnout tím, že je síti přidělen koordinační uzel, jenž bude napomáhat dohodám mezi horkými linkami při tvorbě celoevropských pokynů, pracovních metod a postupů respektujících omezení daná vnitrostátními předpisy platnými pro jednotlivé horké linky.
      Koordinační uzel bude:

                  —

                  podporovat síť jako celek za účelem jejího zviditelnění na evropské úrovni a zvyšování povědomí o ní po celé Evropské unii, například zajištěním jednotného označení a společné vstupní brány poskytující jednoduchý přístup k příslušnému národnímu kontaktnímu místu,

                  —

                  navazovat spolupráci s příslušnými orgány za účelem dobudování sítě v členských státech a kandidátských zemích,

                  —

                  zlepšovat provozní účinnost sítě,

                  —

                  připravovat pro horké linky pokyny pro zavádění osvědčených postupů a přizpůsobovat je nové technologii,

                  —

                  organizovat pravidelnou výměnu informací a zkušeností mezi horkými linkami,

                  —

                  sdružovat odborné kapacity za účelem poradenství a zaškolování pro začínající horké linky, zejména v kandidátských zemích,

                  —

                  spolupracovat s horkými linkami ve třetích zemích,

                  —

                  udržovat úzké pracovní vztahy s koordinačním uzlem pro zvyšování povědomí (viz níže v bodě 4), aby se zajistila provázanost a účinnost všech činností programu a zvýšilo se povědomí veřejnosti o horkých linkách,

                  —

                  účastnit se Fóra pro bezpečnější internet a jiných podobných akcí koordinujících podněty a zpětnou vazbu z horkých linek.

            Koordinační uzel bude sledovat účinnost horkých linek a shromažďovat přesné a smysluplné statistické údaje o jejich provozu (počet a druh došlých hlášení, přijatá opatření, výsledky atd.). Tyto statistické údaje by měly být srovnatelné mezi členskými státy.
      Síť horkých linek by měla zajistit sledování hlavních podob nedovoleného obsahu, který je důvodem znepokojení, nejen v oblasti dětské pornografie, a výměnu zpráv o něm. Jiné oblasti, jako například rasistický obsah, mohou vyžadovat odlišné mechanismy a odborné kapacity a zapojení jiných druhů uzlů zabývajících se těmito různými záležitostmi. Jelikož finanční a administrativní zdroje programu jsou omezené, nemusí všechny tyto uzly nutně obdržet financování, které by se spíše mělo zaměřit na posílení úlohy koordinačního uzlu v těchto oblastech.
      2.   ČINNOST 2: POTÍRÁNÍ NECHTĚNÉHO A ŠKODLIVÉHO OBSAHU
      Vedle opatření pro boj proti nedovolenému obsahu přímo u jeho zdroje by uživatelé, v případě nezletilých zodpovědné dospělé osoby, mohli potřebovat technické nástroje. Přístup k těmto nástrojům lze podporovat, aby uživatelé mohli sami rozhodovat o tom, jak naložit se škodlivým a nechtěným obsahem (zmocnění uživatele).
      Další financování by se mělo poskytnout na zvýšení množství dostupných informací o výkonnosti a účinnosti filtračního softwaru a služeb, aby uživatel mohl učinit informovanou volbu. Cennými partnery mohou být v této snaze uživatelské organizace a vědecké výzkumné ústavy.
      Systémy vyhodnocování a označování kvality mohou ve spojení s filtračními technologiemi pomoci uživatelům při výběru obsahu, který si přejí dostávat, a poskytnout rodičům a pedagogům v Evropě informace nutné pro rozhodování v souladu s jejich kulturními a jazykovými hodnotami. S ohledem na výsledky dřívějších projektů by se mohly finančně podporovat projekty zaměřené na přizpůsobení systémů vyhodnocování a označování kvality, aby zohledňovaly sbližování telekomunikací, audiovizuálních médií a informační technologie, dále pak samoregulační iniciativy podporující spolehlivost sebehodnocení a služby hodnotící přesnost označování vycházejícího ze sebehodnocení. Rovněž může být zapotřebí další práce zaměřená na motivování poskytovatelů obsahu k zavádění systémů vyhodnocování a označování kvality.
      Bylo by žádoucí snažit se již při vývoji nových technologií brát v úvahu jejich bezpečné využívání dětmi, místo aby se řešily následky až po jejich vyvinutí. Bezpečnost konečného uživatele je kritérium, které je třeba vzít v úvahu společně s technickými a obchodními hledisky. Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, by byla podpora výměny názorů mezi odborníky zabývajícími se ochranou dětí a odborníky na technické záležitosti. Měla by se však vzít v úvahu skutečnost, že ne každý produkt vyvinutý pro šíření on-line je určený pro děti.
      V rámci programu se tedy budou poskytovat finanční prostředky pro technická opatření vyhovující potřebám uživatelů, která jim umožní omezit množství nechtěného a škodlivého obsahu a řešit problém nevyžádané elektronické pošty, již dostávají, včetně:

                  —

                  hodnocení účinnosti dostupné filtrační technologie a souvisejícího informování veřejnosti jasným a jednoduchým způsobem, který usnadňuje porovnání,

                  —

                  usnadnění a koordinování výměny informací a osvědčených postupů pro účinné potírání nechtěného a škodlivého obsahu,

                  —

                  zvyšování zavádění systémů na vyhodnocování obsahu a označování kvality internetových stránek poskytovateli obsahu a přizpůsobení hodnocení a označování obsahu tak, aby se zohlednila možnost přístupu k témuž obsahu různými prostředky (sbližování),

                  —

                  je-li to nutné, přispíváním k dostupnosti filtrační technologie, zejména v jazycích, které trh dostatečně nepokrývá. Používané technologie by měly v odpovídajících případech zajišťovat právo na soukromí podle směrnic 95/46/ES (1) a 2002/58/ES.

            Bude se podporovat využívání technických opatření zvyšujících ochranu soukromí. Konkrétní činnosti v rámci této činnosti plně zohlední ustanovení rámcového rozhodnutí Rady 2005/22/SVV ze dne 24. února 2005 o útocích na informační systémy (2).
      Plnění této činnosti bude úzce koordinováno s činnostmi zaměřenými na podporu bezpečnějšího prostředí (úkol samoregulace) a činnostmi směřujícími ke zvyšování povědomí (informování veřejnosti o tom, jak zamezit nechtěnému a škodlivému obsahu).
      3.   ČINNOST 3: PODPORA BEZPEČNĚJŠÍHO PROSTŘEDÍ
      Plně funkční systém samoregulace je základním prvkem zamezujícím šíření nechtěného, škodlivého a nedovoleného obsahu. Samoregulace obsahuje řadu složek: konzultace a vhodné zastoupení dotčených subjektů; kodexy chování; vnitrostátní orgány usnadňující spolupráci na úrovni Společenství a vnitrostátní hodnocení systémů samoregulace (3). Je třeba, aby se Společenství této oblasti nadále věnovalo a podporovalo zavádění kodexů chování v evropských internetových odvětvích a odvětvích nových on-line technologií.
      Fórum pro bezpečnější internet založené v roce 2004 v rámci akčního plánu pro bezpečnější internet se má stát diskusním fórem zástupců odvětví, orgánů činných v trestním řízení, tvůrců souvisejících politik a uživatelských organizací (např. organizací rodičů a učitelů, skupin zabývajících se ochranou dětí, organizací na ochranu spotřebitelů a organizací pro občanská a digitální práva). Bude místem pro výměnu zkušeností mezi vnitrostátními spoluregulačními nebo samoregulačními orgány a poskytne příležitost diskutovat o tom, jakým způsobem by odvětví mohlo přispět k boji proti nedovolenému obsahu.
      Fórum pro bezpečnější internet se stane ústředním místem pro odborné diskuse a platformou pro dosažení shody, vypracování závěrů a tvorbu doporučení, pokynů atd. pro příslušné vnitrostátní a evropské kanály.
      Fórum pro bezpečnější internet obsáhne všechny činnosti, usnadní diskusi a podpoří akce vztahující se k nedovolenému, nechtěnému a škodlivému obsahu. Bude zahrnovat plenární zasedání, a pokud to bude nezbytné v případě konkrétních otázek, pracovní skupiny s jasně stanovenými cíli a lhůtami a bude místem setkávání zástupců ze všech oblastí – včetně státních orgánů a programů, normalizačních subjektů, odvětví, útvarů Evropské komise a organizací uživatelů (např. organizací rodičů a učitelů, skupin zabývajících se ochranou dětí, organizací na ochranu spotřebitelů a organizací pro občanská a digitální práva). Fórum poskytne osobám činným na vnitrostátní i evropské úrovni, zejména osobám působícím v programech a iniciativách členských států, příležitost k výměně názorů, informací a zkušeností. Ve vhodných případech by si mělo Fórum pro bezpečnější internet vyměňovat informace a spolupracovat s příslušnými organizacemi činnými v podobných oblastech, jako je bezpečnost sítí a informací.
      Fórum pro bezpečnější internet bude sledovat tyto konkrétní cíle:

                  1.

                  Podporovat vytváření sítí mezi odpovídajícími strukturami v rámci členských států a rozvíjet vztahy s mimoevropskými samoregulačními orgány.

                  2.

                  Podporovat shodu a samoregulaci v oblastech, jakými jsou hodnocení kvality internetových stránek, hodnocení obsahu napříč médii, rozšíření metod hodnocení a filtrování na nové formy obsahu, například on-line hry, a nové formy přístupu, například přes mobilní telefony.

                  3.

                  Motivovat poskytovatele služeb, aby vypracovali kodexy chování v oblastech, jako jsou transparentní a svědomité postupy při oznamovacím a vyřazovacím řízení a poskytování informací uživatelům o bezpečnějším využívání internetu a o existenci horkých linek pro oznamování nedovoleného obsahu.

                  4.

                  Podporovat výzkum účinnosti projektů hodnocení a filtračních technologií. Uživatelské organizace a vědecké výzkumné ústavy mohou být v této snaze cennými partnery.

            K tomu budou sloužit výsledky a zjištění z probíhajících a dokončených projektů spolufinancovaných v rámci tohoto programu. Vytvořením otevřené platformy pomůže fórum zvýšit úroveň povědomí a přiláká k účasti kandidátské státy a další třetí země, čímž vznikne mezinárodní aréna pro řešení celosvětového problému. Zajistí tak, že nejvýznamnější sdružení (např. sdružení rodičů a učitelů, skupiny zabývající se ochranou dětí, organizace na ochranu spotřebitelů a organizace pro občanská a digitální práva), odvětví a veřejné orgány si budou vědomy iniciativ zaměřených na bezpečnější využití v rámci Společenství i na mezinárodní úrovni a že tyto iniciativy s nimi budou konzultovány a budou se na nich podílet.
      Fóra pro bezpečnější internet se budou moci účastnit zájmové skupiny z kandidátských zemí a ze třetích zemí. Mezinárodní spolupráce bude posílena jednáním u kulatého stolu s vazbou na fórum, aby se zajistil pravidelný dialog o osvědčených postupech, kodexech chování, samoregulaci a hodnocení kvality. Komise zajistí plné využití synergií s podobnými fóry a iniciativami.
      Může být uspořádáno výběrové řízení za účelem zajištění sekretariátu, který by byl nápomocen Fóru pro bezpečnější internet a zahrnoval odborníky na příslušné oblasti, kteří by navrhovali témata studií, připravovali pracovní materiály, řídili diskuse a zaznamenávali závěry.
      Další typ činnosti způsobilý pro finanční podporu na úrovni Společenství by mohl například zahrnovat samoregulační projekty na vypracování mezinárodních kodexů chování. Bude možné poskytovat poradenství a pomoc s cílem zajistit spolupráci na úrovni Společenství prostřednictvím sítě příslušných orgánů v rámci členských států a kandidátských zemí a systematickým posuzováním důležitých právních a regulačních otázek a předkládáním zpráv o nich, za účelem pomoci při vývoji metody hodnocení a osvědčování samoregulace, poskytování praktické pomoci zemím, které chtějí zřídit samoregulační orgány, a navázání vztahů s mimoevropskými samoregulačními orgány.
      4.   ČINNOST 4: ZVYŠOVÁNÍ POVĚDOMÍ
      Činnosti v oblasti zvyšování povědomí by se měly týkat nejrůznějších kategorií nedovoleného, nechtěného a škodlivého obsahu (včetně obsahu nevhodného pro děti a rasistického a xenofobního obsahu) a případně brát v úvahu související otázky ochrany spotřebitelů, ochrany údajů a bezpečnosti informací a sítí (viry, nevyžádaná elektronická pošta). Měly by se zabývat obsahem šířeným po světové síti (world wide web) a novými formami interaktivních informací a komunikace, které přináší rychlé šíření internetu a mobilní telefonie (např. služby pro vzájemné přímé elektronické spojení (peer-to-peer), širokopásmové video, instant messaging, chatovací místnosti atd.)
      Komise bude nadále přijímat opatření na podporu cenově efektivních způsobů šíření informací velkému počtu uživatelů, zejména využíváním šiřitelských organizací a elektronických přenosových kanálů, aby byly osloveny zamýšlené cílové skupiny. Komise by mohla zvážit zejména používání veřejných sdělovacích prostředků a šíření informačních materiálů do škol a internetových kaváren.
      Program bude poskytovat podporu vhodným subjektům vybraným na základě otevřených výzev k předkládání návrhů, které budou v jednotlivých členských státech a kandidátských zemích působit jako uzly pro zvyšování povědomí a v úzké spolupráci s účastníky z celostátní, regionální a místní úrovně budou provádět akce a programy pro zvyšování povědomí. Koordinační uzel bude vytvářet evropskou přidanou hodnotu a úzce spolupracovat s jinými uzly, aby byla zajištěna výměna osvědčených postupů.
      Subjekty, jež mají zájem působit jako uzly pro zvyšování povědomí, budou muset prokázat, že mají silnou podporu vnitrostátních orgánů. Měly by mít jasný mandát pro vzdělávání veřejnosti v oblasti bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií nebo v oblasti médií a informační gramotnosti a musí mít dostatečné finanční zdroje k naplnění svého mandátu.
      Od uzlů pro zvyšování povědomí se bude očekávat, že

                  —

                  připraví provázanou, údernou a cílenou kampaň pro zvyšování povědomí využívající nejvhodnějších médií a přihlížející k osvědčeným postupům a zkušenostem v jiných zemích,

                  —

                  naváží a budou udržovat vztahy (oficiální i neoficiální) s nejdůležitějšími účastníky (státními institucemi, tiskem a mediálními skupinami, sdruženími poskytovatelů internetových služeb, uživatelskými organizacemi a zúčastněnými subjekty z oblasti vzdělávání) a ve svých zemích se zapojí do akcí zaměřených na bezpečnější využívání internetu a nových on-line technologií,

                  —

                  podpoří dialog a výměnu informací zejména mezi zúčastněnými subjekty z oblastí vzdělávání a technologie,

                  —

                  podle potřeby se zapojí do práce v oblastech souvisejících s tímto programem, jako jsou například širší oblasti médií a informační gramotnosti nebo ochrany spotřebitele,

                  —

                  informují uživatele o evropském filtračním programovém vybavení a službách, o horkých linkách a samoregulačních programech,

                  —

                  aktivně spolupracují s ostatními vnitrostátními uzly v evropské síti prostřednictvím výměny informací o osvědčených postupech, účasti na setkáních a přípravy a provádění evropského přístupu přizpůsobeného národním jazykovým a kulturním potřebám,

                  —

                  budou zdrojem odbornosti a technické pomoci začínajícím uzlům pro zvyšování povědomí (nové uzly by mohly být „adoptovány“ zkušenějšími uzly).

            Cílem financování koordinačního uzlu bude zajištění co nejvyšší úrovně spolupráce a účinnosti při poskytování logistické a infrastrukturní pomoci uzlům v jednotlivých členských státech a zajištění celoevropského zviditelnění, dobré komunikace a výměny zkušeností tak, aby bylo možné průběžně uplatňovat získané znalosti (například přizpůsobením materiálů pro zvyšování povědomí).
      Koordinační uzel by měl:

                  —

                  zajišťovat účinnou komunikaci a výměnu informací a osvědčených postupů v rámci sítě,

                  —

                  zajišťovat odbornou přípravu pro pracovníky uzlu pro zvyšování povědomí zaměřenou na bezpečnější využívání internetu a nových on-line technologií (odbornou přípravu školitelů),

                  —

                  zajišťovat technickou pomoc kandidátským zemím, které chtějí zahájit činnost ke zvyšování povědomí,

                  —

                  koordinovat poskytování odbornosti a technické pomoci uzly pro zvyšování povědomí začínajícím uzlům pro zvyšování povědomí,

                  —

                  navrhovat ukazatele a řídit shromažďování, analýzu a výměnu statistických informací o zvyšování povědomí, aby bylo možné hodnotit její dopad,

                  —

                  poskytnout infrastrukturu (portál) pro jednotné, komplexní nadnárodní úložiště důležitých informací a zdrojů pro činnost ke zvyšování povědomí a výzkum s lokalizovaným obsahem (nebo podle potřeby lokální stránky), které může zahrnovat stručné zprávy, novinové články a měsíční zpravodaje v několika jazycích, jakož i zajišťovat zviditelňování činností Fóra pro bezpečnější internet,

                  —

                  navazovat vztahy v oblasti zvyšování povědomí mimo Evropu,

                  —

                  účastnit se Fóra pro bezpečnější internet a jiných podobných akcí koordinujících podněty a zpětnou vazbu ze sítě uzlů pro zvyšování povědomí.

            Rovněž bude probíhat výzkum na srovnatelném základě zaměřený na využívání nových on-line technologií veřejností, zejména dětmi. Další činnost na úrovni Společenství by mohla například zahrnovat podporu zvláštních internetových služeb vhodných pro děti nebo cenu za nejlepší akci pro zvyšování povědomí roku.

         (1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 67.

         (3)  Viz informativní obecné zásady pro provádění samoregulačního rámce na ochranu nezletilých osob a lidské důstojnosti v audiovizuálních a informačních službách on-line na vnitrostátní úrovni obsažené v doporučení 98/560/ES.

      PŘÍLOHA II
      ORIENTAČNÍ ROZDĚLENÍ VÝDAJŮ

                  1.

                  Boj proti nedovolenému obsahu

                  25–30 %

                  2.

                  Potírání nechtěného a škodlivého obsahu

                  10–17 %

                  3.

                  Podpora bezpečnějšího prostředí

                  8–12 %

                  4.

                  Zvyšování povědomí

                  47–51 %

      PŘÍLOHA III
      PROSTŘEDKY PRO PROVÁDĚNÍ PROGRAMU

                  1.

                  Komise provádí program v souladu s technickým obsahem stanoveným v příloze I.

                  2.

                  Program je prováděn prostřednictvím nepřímé činnosti skládající se z:

                              a)

                              činností se sdílenými náklady

                                          i)

                                          pilotní projekty a činnosti propagující osvědčené postupy. Projekty ad hoc v oblastech souvisejících s programem včetně projektů předvádějících osvědčené postupy nebo nové možnosti využívání stávající technologie,

                                          ii)

                                          sítě: sítě spojující různé zúčastněné strany způsobem, jenž zajistí činnost v rámci Evropské unie a usnadní koordinaci činností a předávání poznatků. Tato oblast se může prolínat s činnostmi v oblasti osvědčených postupů,

                                          iii)

                                          aplikovaný evropský výzkum srovnávající způsoby, jakými veřejnost, a zejména děti, využívají nové on-line technologie.

                                    Financování ze strany Společenství zpravidla nepřesáhne 50 % nákladů na projekt. Subjekty veřejného sektoru mohou obdržet náhradu ve výši 100 % dodatečných nákladů;

                              b)

                              doprovodných opatření
                              Tato doprovodná opatření přispívají k provádění programu nebo k přípravě budoucích činností:

                                          i)

                                          srovnávací hodnocení a průzkumy veřejného mínění k získání spolehlivých údajů o bezpečnějším využívání internetu a nových on-line technologií pro všechny členské státy, shromážděných srovnatelnou metodikou,

                                          ii)

                                          technické hodnocení technologií, například filtrace, vyvinutých na podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií. Hodnocení rovněž přihlédne k tomu, zda tyto technologie zlepšují ochranu soukromí či nikoliv,

                                          iii)

                                          studie na podporu programu a jeho činnosti, včetně samoregulace a práce Fóra pro bezpečnější internet, a příprava budoucích činností,

                                          iv)

                                          soutěže o ceny v oblasti osvědčených postupů,

                                          v)

                                          výměna informací, konference, semináře, pracovní skupiny nebo jiná setkání a řízení strukturovaných skupin činností,

                                          vi)

                                          distribuční, informační a komunikační činnosti.

                                    Opatření zaměřená na obchodní využití produktů, postupů nebo služeb, marketingovou činnost a podporu prodeje jsou vyloučena.

                  3.

                  Výběr činností se sdílenými náklady je založen na výzvách k předkládání návrhů zveřejňovaných na internetové stránce Komise v souladu s platnými finančními předpisy.

                  4.

                  Žádosti o podporu Společenství by podle okolností měly obsahovat finanční plán s přehledem všech složek financování projektu, včetně výše finanční podpory, která je od Společenství požadována, a jakékoli další žádosti o podporu a příspěvky z jiných zdrojů.

                  5.

                  Doprovodná opatření jsou prováděna prostřednictvím výzev k předkládání nabídek v souladu s platnými finančními předpisy.


title: 2010/389/: Rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2010 , kterým se zrušuje rozhodnutí 2006/109/ES, kterým se přijímá závazek nabídnutý v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky

text:
               14.7.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 179/8

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 13. července 2010,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2006/109/ES, kterým se přijímá závazek nabídnutý v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky
   (2010/389/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 8 a 9 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada uložila nařízením (ES) č. 1212/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie. Uvedené nařízení bylo naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 500/2009 (3).

               (2)

               Komise rozhodnutím 2006/109/ES (4) přijala společný cenový závazek (dále jen „závazek“) od čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products) (dále jen „CCCME“) společně s dvaceti spolupracujícími čínskými společnostmi a spolupracujícími skupinami společností (dále jen „společnosti“). Uvedené rozhodnutí bylo naposledy pozměněno rozhodnutím Komise 2010/177/EU (5).

               (3)

               V rámci závazku společnosti mimo jiné slíbily, že dotčený výrobek neprodají prvnímu nezávislému odběrateli v Evropské unii (dále jen „EU“) za nižší než určitou minimální dovozní cenu (dále jen „MDC“) stanovenou v závazku.

               (4)

               Společnosti rovněž slíbily, že tento závazek nebudou obcházet, např. uzavíráním dohod o vyrovnání se svými odběrateli či uváděním zavádějících údajů ohledně původu dotčeného výrobku nebo identity vývozce.

               (5)

               Ze závazku pro společnosti rovněž vyplývá povinnost pravidelně Evropské komisi (dále jen „Komise“) poskytovat podrobné informace ve formě čtvrtletních zpráv o veškerém prodeji dotčeného výrobku na vývoz do EU. Není-li uvedeno jinak, má se za to, že údaje uváděné v těchto zprávách o prodeji jsou ve všech ohledech úplné, vyčerpávající a správné a že transakce jsou zcela v souladu s podmínkami závazku.

               (6)

               Aby bylo zaručeno dodržování závazku, společnosti se rovněž zavázaly, že umožní inspekce na místě ve svých prostorách za účelem ověření přesnosti a pravdivosti údajů uváděných ve zmíněných čtvrtletních zprávách a že poskytnou veškeré informace, které Komise pokládá za nezbytné.

               (7)

               Kromě toho, jak je v závazku dále stanoveno, jej Komise přijímá na základě důvěry a jakákoli činnost, jež by mohla poškodit vztah s Komisí založený na důvěře, by mohla být důvodem k okamžitému odvolání závazku.

               (8)

               Rozhodnutí 2006/109/ES dále stanoví, že se porušení ze strany kterékoliv společnosti nebo CCCME považuje za porušení závazku ze strany všech signatářů. Kromě toho závazek dále stanoví, že porušení nebo podezření z porušení jakéhokoli ustanovení závazku má za následek odvolání přijatého závazku s platností pro všechny společnosti, a to bez ohledu na stupeň významnosti takového porušení.

               (9)

               V roce 2010 byla provedena inspekce v prostorách jednoho ze spolusignatářů závazku, společnosti Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory (dále jen „Ma Gang“) v Čínské lidové republice.

               (10)

               Společnost Ma Gang při této inspekci prohlásila, že není ve spojení s žádným jiným výrobcem dotčeného výrobku ani že podle podmínek závazku neprodává dotčený výrobek od žádného jiného výrobce.

               (11)

               Poté co proběhla inspekce, obdržely útvary Komise v rámci spolupráce s italskými celními orgány informace, jež jednoznačně dokládají, že od přijetí závazku společnost Ma Gang různými způsoby obchází jeho podmínky.

               (12)

               Bylo zjištěno, že společnost Ma Gang uzavřela dohodu o vyrovnání nejméně s jedním odběratelem v EU, přičemž oficiální fakturovaná cena byla sjednána na úrovni rovnající se nebo převyšující MDC, zatímco „skutečná“ prodejní cena byla nižší než MDC a rozdíl byl odběrateli v EU vrácen.

               (13)

               V e-mailové korespondenci z let 2007 a 2008 mezi společností Ma Gang a jedním odběratelem v EU je podrobně popsána dohoda o vyrovnání, včetně výpočtu částky, jež má být vrácena, a způsobu, jakým má být dosaženo toho, že tento postup nebude v účetnictví společnosti Ma Gang zjistitelný. Kromě toho je v jedné poznámce z roku 2008 zmíněna zpětná úhrada odběrateli v souvislosti se dvěma konkrétními fakturami (A714/TPL07002 a A714/TPL070921).

               (14)

               Bylo rovněž zjištěno, že společnost Ma Gang jako kompenzaci za fakturovanou cenu dotčeného výrobku nabídla, že uměle sníží prodejní cenu výrobku, na nějž se nevztahují antidumpingová opatření.

               (15)

               Existují důkazy, že společnost Ma Gang během inspekce poskytla informace, jež jsou v několika ohledech zavádějící.

               (16)

               Zaprvé se ukázalo, že společnost Ma Gang je ve spojení s jiným čínským výrobcem dotčeného výrobku (dále jen „druhá společnost“), neboť v několika e-mailových zprávách byla zmíněna skutečnost, že vlastník společnosti Ma Gang je otcem vlastníka druhé společnosti. Navíc pro druhou společnost pracoval nejméně do konce roku 2008 jeden vysoce postavený vedoucí pracovník společnosti Ma Gang, což dokládá skutečnost, že korespondence mezi odběratelem v EU a společností Ma Gang často probíhala za použití e-mailové adresy a faxového čísla druhé společnosti.

               (17)

               Zadruhé existuje důkaz, že společnost Ma Gang porušila své povinnosti vyplývající ze závazku tím, že prodávala dotčený výrobek vyrobený druhou společností podle podmínek závazku a uváděla tak zavádějící údaje ohledně identity vývozce. Díky tomuto postupu se nejméně jeden odběratel v EU vyhnul zaplacení zbytkového antidumpingového cla v sazbě 47,8 %, jež se na druhou společnost vztahuje.

               (18)

               Kromě toho společnost Ma Gang v roce 2006 v e-mailové zprávě nabídla, že dotčený výrobek zašle přes Koreu. K této nabídce byla přiložena smlouva vystavená jednou společností v Koreji.

               (19)

               Na základě skutečností uvedených ve 12. až 18. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že společnost Ma Gang porušila závazek v několika ohledech.

               (20)

               Dohodou o vyrovnání uzavřenou nejméně s jedním odběratelem v EU společnost Ma Gang trvale porušovala pravidlo MDC. Tím, že při prodeji dotčeného výrobku vyrobeného druhou společností, na kterou se závazek nevztahuje, vystavovala společnost Ma Gang faktury s odvoláním na závazek, rovněž uváděla zavádějící údaje ohledně identity vývozce. Kromě toho společnost Ma Gang nabídla, že uvede zavádějící údaje ohledně původu dotčeného výrobku. Za další porušení závazku se navíc považuje poskytnutí nesprávných informací ze strany společnosti Ma Gang při inspekci v lednu 2010.

               (21)

               A nakonec, trvalé a časté porušování závazku narušilo důvěru, jež byla základem pro přijetí závazku.

               (22)

               Společnost a CCCME byly písemně upozorněny na základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě by přijatý společný závazek měl být odvolán a měla by být uplatněna konečná antidumpingová cla.

               (23)

               CCCME předložila v rámci stanovených lhůt písemná stanoviska a rovněž požádala o slyšení a byla vyslechnuta.

               (24)

               Společnost Ma Gang potvrdila, že její vysoce postavený vedoucí pracovník skutečně porušil povinnosti vyplývající ze závazku, jak je popsáno výše, avšak upozornila, že tato osoba jednala bez vědomí společnosti Ma Gang a byla okamžitě propuštěna. Společnost Ma Gang rovněž potvrdila, že je ve spojení s druhou společností (vlastníky jsou otec a syn). Zdůraznila však, že obě společnosti působí nezávisle na sobě. Stejně tak společnost Ma Gang potvrdila, že nabídla zaslat dotčený výrobek přes Koreu. Poukázala však na to, že se tato zásilka nikdy neuskutečnila.

               (25)

               CCCME nepopřela, že jeden spolusignatář závazek porušil. Namítla však, že odvolání závazku s platností pro všechny spolusignatáře by bylo možné považovat za nepřiměřeně tvrdý trest vůči všem ostatním společnostem, které podmínky závazku od jeho vstupu v platnost v roce 2006 důsledně dodržují, zejména vzhledem k tomu, že v rámci četných inspekcí a intenzivních monitorovacích opatření nebyly zjištěny žádné podstatné problémy s prováděním závazku. CCCME rovněž zdůraznila, že spolu s dotčenými společnostmi neustále usilovala o lepší provádění závazku a že indexovaná MDC představovala účinné antidumpingové opatření.

               (26)

               Kromě toho CCCME předložila návrh dohody, kterou krátce po zveřejnění zjištění podepsala CCCME a všichni spolusignatáři kromě společnosti Ma Gang. Tato dohoda přenáší na CCCME ještě rozsáhlejší pravomoci v oblasti monitorování, zejména jsou posílena práva CCCME vůči každému jednotlivému spolusignatáři.

               (27)

               V reakci na tato tvrzení je třeba zdůraznit, že společná odpovědnost, kterou přijali všichni spolusignatáři závazku, byla nezbytnou podmínkou pro přijetí závazku ze strany Komise. Z toho důvodu, a vzhledem k vážnému a opakovanému porušování závazku, je povinností Komise závazek neprodleně odvolat.

               (28)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mělo být přijetí uvedeného závazku odvoláno a rovněž by mělo být zrušeno rozhodnutí 2006/109/ES. V souladu s tím by se mělo na dovoz dotčeného výrobku od daných společností použít konečné antidumpingové clo uložené čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1212/2005,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2006/109/ES se zrušuje.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 13. července 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 199, 29.7.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 151, 16.6.2009, s. 6.

      (4)  Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 59.

      (5)  Úř. věst. L 77, 24.3.2010, s. 55.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1033 ze dne 7. května 2015 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Grenadou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty

text:
               3.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 173/28

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1033
   ze dne 7. května 2015
   o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a Grenadou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 (1) převedlo položku týkající se Grenady z přílohy I do přílohy II nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (2).

               (2)

               Položku týkající se Grenady provází poznámka pod čarou, která stanoví, že se osvobození od vízové povinnosti použije ode dne vstupu v platnost dohody o osvobození od vízové povinnosti, která má být uzavřena s Evropskou unií.

               (3)

               Dne 9. října 2014 přijala Rada rozhodnutí, jímž zmocnila Komisi k zahájení jednání s Grenadou směřujících k uzavření dohody mezi Evropskou unií a Grenadou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“).

               (4)

               Jednání o dohodě byla zahájena dne 12. listopadu 2014 a úspěšně dokončena jejím parafováním ve formě výměny dopisů dne 9. prosince 2014.

               (5)

               Dohoda by měla být podepsána a prohlášení k ní připojená by měla být schválena jménem Unie. Dohoda by měla být prováděna prozatímně ode dne podpisu do dokončení postupů nezbytných pro její formální uzavření.

               (6)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (3); Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)

               Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Grenadou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty (dále jen „dohoda“) jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Prohlášení připojená k tomuto rozhodnutí se schvalují jménem Unie.
   Článek 3
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 4
   Dohoda je prováděna prozatímně ode dne podpisu (5) do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 7. května 2015.

            Za Radu

            předseda

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67).

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Den podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1539 ze dne 28. dubna 2016 o uzavření účtů Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2014

text:
               14.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 246/293

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2016/1539
   ze dne 28. dubna 2016
   o uzavření účtů Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2014
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2014,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2014 spolu s odpovědí centra (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2014 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2016 o udělení absolutoria centru za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014 (05584/2016 – C8-0065/2016),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 ze dne 12. prosince 2006 o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (4), a zejména na článek 15 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0105/2016),

               1.

               konstatuje, že konečná roční účetní závěrka Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost odpovídá znění připojenému ke zprávě Účetního dvora;

               2.

               schvaluje uzavření účtů Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2014;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, Radě, Komisi, a Účetnímu dvoru, a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 409, 9.12.2015, s. 206.

      (2)  Viz poznámka pod čarou 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.