title: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 18. prosince 2003 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB/2003/17)

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0017(01)

Úřední věstník L 009 , 15/01/2004 S. 0027 - 0028

		Rozhodnutí Evropské centrální bankyze dne 18. prosince 2003o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky(ECB/2003/17)(2004/43/EC)RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 29.3 a 29.4 tohoto statutu,s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky (ECB) podle čl. 47.2 čtvrté odrážky statutu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí ECB/1998/13 ze dne 1. prosince 1998 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky [1] stanovilo s účinkem od 1. června 1998 vážené podíly přidělené národním centrálním bankám v klíči pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen "vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu" a "klíč pro upisování základního kapitálu").(2) Článek 29.3 statutu požaduje, aby vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu byly po založení Evropského systému centrálních bank upravovány každých pět let, přičemž se má přiměřeně použít článek 29.1 statutu. Upravený klíč pro upisování základního kapitálu platí od prvního dne roku následujícího po roce, ve kterém dojde k úpravě.(3) V souladu s rozhodnutím Rady 2003/517/ES ze dne 15. července 2003 o statistických údajích, jež mají být použity k úpravě klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky [2], poskytla Evropská komise ECB statistické údaje pro stanovení upraveného klíče pro upisování základního kapitálu.(4) Případné čisté zisky nebo ztráty ECB za účetní rok 2003 by měly být rozděleny podle čl. 33.1 písm. b) a článku 33.2 statutu a podle vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu platných k 31. prosinci 2003. Totéž by mělo platit pro přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank podle článku 32.1 statutu, rozdělování ražebného ECB, úročení pohledávek národních centrálních bank ve výši devizových rezerv převedených na ECB a úročení zůstatků eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1ZaokrouhlováníV případě, že Evropská komise poskytne revidované statistické údaje pro úpravu klíče pro upisování základního kapitálu a součet číselných údajů nečiní 100 %, vyrovnává se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenšímu podílu (podílům) ve vzestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největšího podílu (podílů) v sestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %.Článek 2Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitáluVážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu, uvedeném v článku 29 statutu, jsou s účinkem od 1. ledna 2004 přiděleny jednotlivým národním centrálním bankám takto:— Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |— Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |— Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |— Trapeza tis Ellados | 2,1614 % |— Banco de España | 8,7801 % |— Banque de France | 16,5175 % |— Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |— Banca d'Italia | 14,5726 % |— Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |— De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |— Oesterreichische Nationalbank | 2,3019 % |— Banco de Portugal | 2,0129 % |— Suomen Pankki | 1,4298 % |— Sveriges Riksbank | 2,6636 % |— Bank of England | 15,9764 % |Článek 3Závěrečná a přechodná ustanovení1. Rozhodnutí ECB/1998/13 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2004.2. Případné čisté zisky nebo ztráty ECB, měnové příjmy národních centrálních bank, ražebné ECB, úročení pohledávek národních centrálních bank ve výši devizových rezerv převedených na ECB a úročení zůstatků eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému se za účetní rok 2003 rozdělují podle vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu platných k 31. prosinci 2003.3. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 19. prosince 2003.4. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. prosince 2003.Za Radu guvernérů ECBJean-Claude Trichet[1] Úř. věst. L 125, 19.5.1999, s. 33.[2] Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 43.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise ze dne 27. března 2014 , kterým se společnost Bureau Veritas Certification Holding SAS uznává jako kontrolní organizace podle nařízení (EU) č. 995/2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky

text:
               8.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 103/9

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 27. března 2014,
   kterým se společnost Bureau Veritas Certification Holding SAS uznává jako kontrolní organizace podle nařízení (EU) č. 995/2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky
   (2014/C 103/06)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská komise obdržela dne 21. prosince 2012 od společnosti Bureau Veritas Certification Holding SAS žádost o uznání, v níž se uvádí, že hodlá působit jako kontrolní organizace ve všech členských státech.

               (2)

               Dne 22. ledna 2013 žadatel předložil aktualizovanou verzi své žádosti.

               (3)

               V souladu s čl. 2 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 363/2012 ze dne 23. února 2012 o procedurálních pravidlech pro uznávání kontrolních organizací a odejímání takových uznání stanovených v nařízení (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (2), zaslala Evropská komise dne 9. července 2013 tuto žádost ke konzultaci dotčeným členským státům. V zákonné lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky.

               (4)

               Dne 12. září 2013 se v Bruselu konalo zasedání řídící skupiny Komise zřízené konkrétně za účelem posuzování žádostí o uznání kontrolních organizací, které žadatel předložil osobně.

               (5)

               V souladu s článkem 3 nařízení (EU) č. 363/2012 byl žadatel e-mailem ze dne 19. října 2013 požádán, aby poskytl doplňující informace.

               (6)

               Žadatel požadované doplňující informace a vysvětlení poskytl dne 25. října 2013.

               (7)

               Na základě dokladů předložených žadatelem došla řídící skupina dne 19. prosince 2013 k závěru, že žádost splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 995/2010 a žadatel může být Komisí uznán jako kontrolní organizace.

               (8)

               Evropská komise na základě všech předložených písemných dokladů posoudila, zda žadatel splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 995/2010, a domnívá se, že společnost Bureau Veritas Certification Holding SAS, Francie, 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, identifikační číslo 775 690 621 R.C.S. Nanterre, splňuje požadavky čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 995/2010,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Společnost Bureau Veritas Certification Holding SAS, Francie, 67-71 boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine; identifikační číslo 775 690 621 R.C.S. Nanterre, se uznává za kontrolní organizaci v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 995/2010.
   Článek 2
   Generální ředitel Generálního ředitelství pro životní prostředí zajistí, aby žadatel a příslušné orgány všech členských států byli o tomto rozhodnutí informováni a aby toto rozhodnutí bylo neprodleně zveřejněno na internetových stránkách Komise.

      V Bruselu dne 27. března 2014.

            Za Komisi

         Janez POTOČNIK

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23.

      (2)  Úř. věst. L 115, 27.4.2012, s. 12.


title: 2005/116/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2005 o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděných na rozmnožovacím materiálu druhu Hosta Tratt. podle směrnice Rady 98/56/ES

text:
               9.2.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 36/10

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 8. února 2005
   o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděných na rozmnožovacím materiálu druhu Hosta Tratt. podle směrnice Rady 98/56/ES
   (2005/116/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na směrnici Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh (1),
   s ohledem na rozhodnutí Komise 2003/865/ES ze dne 11. prosince 2003, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu druhů Pelargonium l'Hérit. a Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch a Rosa L. podle směrnice Rady 98/56/ES (2), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí 2003/865/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnice 98/56/ES provádět na druhu Hosta Tratt. v letech 2004 a 2005.

               (2)

               Testy a zkoušky prováděné v roce 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděné na rozmnožovacím materiálu druhu Hosta Tratt. pokračují v souladu s rozhodnutím 2003/865/ES i v roce 2005.

      V Bruselu dne 8. února 2005.

            Za Komisi

         Markos KYPRIANOU

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 226, 13.8.1998, s. 16. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 23).

      (2)  Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 62.


title: 2006/188/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  21. února 2006  o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost nařízení Rady (ES) č. 343/2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států, a nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému  Eurodac  pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy

text:
               8.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 66/37

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 21. února 2006
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost nařízení Rady (ES) č. 343/2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států, a nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
   (2006/188/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 63 bod 1 písm. a) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise jménem Společenství sjednala Dohodu mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost nařízení Rady (ES) č. 343/2003 (2) a (ES) č. 2725/2000 (3).

               (2)

               Dohoda byla podepsána jménem Společenství dne 13. března 2005 s výhradou možného pozdějšího uzavření v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 13. června 2005.

               (3)

               V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Spojené království a Irsko účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

               (4)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)

               Uvedená dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost nařízení Rady (ES) č. 343/2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států, a nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady provede oznámení stanovené v čl. 10 odst. 2 dohody (4).
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 21. února 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         K. GASTINGER

      (1)  Stanovisko ze dne 13. prosince 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 50, 25.2.2003, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 1.

      (4)  Dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni oznámení smluvními stranami.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 66/38

         DOHODA
   mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
   EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“,
   na jedné straně a
   DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, dále jen „Dánsko“,
   na straně druhé,
   S ODKAZEM na účast Dánska na Úmluvě o určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států Evropských společenství, která byla podepsána v Dublinu dne 15. června 1990 (dále jen „Dublinská úmluva“),
   S ODKAZEM na článek 12 dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku,
   S OHLEDEM NA TO, že nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (dále jen „nařízení Dublin II“), nahrazuje Dublinskou úmluvu,
   VZHLEDEM K TOMU, že dne 2. září 2003 přijala Komise nařízení (ES) č. 1560/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 343/2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států,
   S OHLEDEM NA význam nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (dále jen „nařízení o Eurodacu“). Nařízení o Eurodacu a nařízení Dublin II se dále v této dohodě nazývají jen „nařízení“,
   VZHLEDEM K TOMU, že Rada dne 28. února 2002 přijala nařízení (ES) č. 407/2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení o Eurodacu,
   S ODKAZEM na Protokol o postavení Dánska, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství (dále jen „Protokol o postavení Dánska“), podle nějž nejsou nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu pro Dánsko závazná ani použitelná,
   S PŘÁNÍM, aby se nařízeními, jejich budoucími změnami a prováděcími pravidly na základě mezinárodního práva řídily vztahy mezi Společenstvím a Dánskem jako členským státem se zvláštním postavením s ohledem na hlavu IV Smlouvy o založení Evropského společenství,
   S DŮRAZEM NA význam řádné koordinace mezi Společenstvím a Dánskem při sjednávání a uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení,
   S DŮRAZEM NA TO, že by Dánsko mělo usilovat o přistoupení k mezinárodním smlouvám, jež Společenství podepsalo, je-li účast Dánska na nich důležitá pro soudržné uplatňování nařízení a této dohody,
   S POUKAZEM NA TO, že Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít pravomoc zajišťovat jednotný výklad a uplatňování této dohody, včetně nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které tvoří součást této dohody,
   S ODKAZEM na pravomoc, která je Soudnímu dvoru Evropských společenství v souladu s čl. 68 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství svěřena pro rozhodování o předběžných otázkách o platnosti a výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně platnosti a výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,
   S OHLEDEM NA TO, že Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít za stejných podmínek pravomoc rozhodovat o předběžných otázkách vznesených dánskými soudy o platnosti a výkladu této dohody, a že dánské soudy by proto měly žádat Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžných otázkách za stejných podmínek jako soudy ostatních členských států při výkladu nařízení a prováděcích pravidel k nim,
   S ODKAZEM na ustanovení o tom, že v souladu s čl. 68 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství jsou Rada Evropské unie, Evropská komise a členské státy oprávněny žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,
   S OHLEDEM NA TO, že Dánsko by mělo mít za stejných podmínek jako ostatní členské státy v případě nařízení a prováděcích pravidel k nim možnost žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu této dohody,
   S DŮRAZEM NA TO, že podle dánského práva by soudy v Dánsku měly při výkladu této dohody, včetně nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které jsou její součástí, brát řádně v úvahu rozhodnutí obsažená v judikatuře Soudního dvora Evropských společenství a soudů členských států Evropských společenství vztahující se k ustanovením nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství,
   S OHLEDEM NA TO, že by mělo být možné žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách dodržování závazků vyplývajících z této dohody v souladu s ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem,
   VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 300 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství zavazuje tato dohoda členské státy, a je proto vhodné, aby Dánsko v případě, že dojde ze strany některého členského státu k jejímu nedodržení, mělo možnost podat stížnost Komisi jakožto strážkyni Smlouvy;
   S OHLEDEM NA TO, že v souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko s výjimkou správních nákladů finančně nepodílí na účincích opatření, která nejsou pro Dánsko závazná nebo použitelná, a že proto musí být stanoven příspěvek Dánska na provozní náklady spojené se zřízením a provozem ústřední jednotky podle článku 3 nařízení o Eurodacu,
   S DŮRAZEM NA TO, že vztahy mezi Islandem a Norskem na jedné straně a Dánskem na straně druhé v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu zajišťuje protokol podle článku 12 dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku,
   S PŘÁNÍM, aby byl obsah tohoto protokolu určen Evropským společenstvím, Islandem a Norskem souběžně s touto dohodou a se souhlasem Dánska,
   SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:
   Článek 1
   Cíl
   1.   Cílem této dohody je uplatňovat nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie („nařízení Dublin II“), nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy („nařízení o Eurodacu“) a prováděcí pravidla k nim na vztah mezi Společenstvím a Dánskem v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2.
   2.   Cílem smluvních stran je dosáhnout jednotného uplatňování a výkladu nařízení a prováděcích pravidel k nim ve všech členských státech.
   3.   Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 této dohody vyplývají z Protokolu o postavení Dánska.
   Článek 2
   Nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu
   1.   Nařízení Dublin II, které je uvedeno v příloze této dohody a tvoří její součást, a prováděcí pravidla k němu přijatá na základě čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II, a pokud jde o prováděcí pravidla přijatá po vstupu této dohody v platnost, provedená Dánskem podle článku 4 této dohody, se vztahují podle mezinárodního práva na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem.
   2.   Nařízení o Eurodacu, které je přílohou této dohody a tvoří její součást, a prováděcí pravidla k němu přijatá na základě článku 22 nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu, a pokud jde o prováděcí pravidla přijatá po vstupu této dohody v platnost, provedená Dánskem podle článku 4 této dohody, se vztahují podle mezinárodního práva na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem.
   3.   Namísto dne uvedeného v článku 29 nařízení Dublin II a článku 27 nařízení o Eurodacu se použije den vstupu této dohody v platnost.
   Článek 3
   Změny nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu
   1.   Dánsko se neúčastní přijímání změn nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu a žádné takové změny nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.
   2.   Kdykoli jsou přijaty změny těchto nařízení, oznámí Dánsko Komisi, zda si přeje provést obsah těchto změn či nikoli. Toto oznámení musí být učiněno v okamžiku přijetí změn nebo do 30 dnů poté.
   3.   Jestliže se Dánsko rozhodne provést obsah změn, musí být v oznámení uvedeno, zda může být provedení uskutečněno správním opatřením nebo zda je musí schválit parlament.
   4.   Je-li v oznámení uvedeno, že provedení lze uskutečnit správním opatřením, musí oznámení navíc uvádět, že veškerá potřebná správní opatření vstupují v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, nebo že vstoupily v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.
   5.   Je-li v oznámení uvedeno, že provedení musí v Dánsku schválit parlament, platí tato pravidla:

               a)

               zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, nebo do šesti měsíců po oznámení, podle toho, co nastane dříve;

               b)

               jestliže zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupila v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, uplatňuje Dánsko v rozsahu slučitelném s vnitrostátním právem podstatu změn prozatímně;

               c)

               Dánsko oznámí Komisi den vstupu prováděcích zákonodárných opatření v platnost a veškerá zvláštní opatření přijatá v souvislosti s prozatímním uplatňováním.

         6.   Dánské oznámení o tom, že obsah změn byl v Dánsku proveden, podle odstavců 4 nebo 5, zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Změny nařízení pak tvoří změny této dohody a považují se za její přílohy.
   7.   V případě, že:

               a)

               Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah změn, nebo

               b)

               Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2, nebo

               c)

               zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupí v platnost ve lhůtách uvedených v odstavci 5,

         považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak nebo pokud v situaci uvedené v písmenu c) zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí ve stejné lhůtě v platnost. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.
   8.   Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 7 nejsou tímto ukončením dotčeny.
   Článek 4
   Prováděcí pravidla
   1.   Dánsko se neúčastní přijímání stanovisek výboru uvedeného v čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II a čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu ani přijímání prováděcích pravidel podle článku 22 nařízení o Eurodacu. Prováděcí pravidla přijatá v souladu s čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu a prováděcí pravidla přijatá podle článku 22 nařízení o Eurodacu nejsou pro Dánsko závazná ani použitelná.
   2.   Kdykoli jsou přijata prováděcí pravidla podle čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II a podle článku 22 nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu, jsou tato prováděcí pravidla sdělena Dánsku. Dánsko oznámí Komisi, zda se rozhodlo provést obsah prováděcích pravidel či nikoli. Toto oznámení musí být učiněno v okamžiku obdržení prováděcích pravidel nebo do 30 dnů poté.
   3.   V oznámení musí být uvedeno, že všechna nezbytná správní opatření vstupují v Dánsku v platnost dnem vstupu v platnost prováděcích pravidel, nebo že vstoupila v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.
   4.   Dánské oznámení o tom, že obsah prováděcích pravidel byl v Dánsku proveden, zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Prováděcí pravidla pak tvoří součást této dohody.
   5.   V případě, že:

               a)

               Dánsko oznámí Komisi své rozhodnutí neprovést obsah prováděcích pravidel, nebo

               b)

               Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2,

         považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.
   6.   Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 5 nejsou tímto ukončením dotčeny.
   7.   Musí-li ve výjimečných případech provedení v Dánsku schválit parlament, uvede to Dánsko ve svém oznámení podle odstavce 2 a použije se čl. 3 odst. 5 až 8.
   Článek 5
   Mezinárodní smlouvy, které mají vliv na nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu
   1.   Mezinárodní smlouvy, které uzavře Společenství na základě pravidel nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu, nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.
   2.   Dánsko se zdrží uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení, jak jsou přiložena k této dohodě, pokud jde o určování příslušnosti pro posouzení žádosti o azyl nebo opatření týkající se porovnávání otisků prstů příslušníků třetích zemí, které upravuje nařízení o Eurodacu, nedá-li k tomu Společenství souhlas a nedojde-li k uspokojivému uspořádání vztahu mezi touto dohodou a danou mezinárodní smlouvou.
   3.   Při jednání o mezinárodních smlouvách, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení, jak jsou přiložena k této dohodě, koordinuje Dánsko svůj postoj se Společenstvím a zdrží se jednání, které by při tomto jednání ohrozilo cíle postoje Společenství v oblasti jeho pravomocí.
   Článek 6
   Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k výkladu této dohody
   1.   Vyvstane-li otázka platnosti nebo výkladu této dohody v řízení před dánským soudem, obrátí se tento soud na Evropský soudní dvůr se žádostí o rozhodnutí v této věci vždy, kdy by se to za stejných okolností vyžadovalo od jiného členského státu Evropské unie v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu a prováděcími pravidly k nim uvedenými v čl. 2 odst. 1 a 2.
   2.   Podle dánského práva jsou dánské soudy při výkladu této dohody povinny brát řádně v úvahu rozhodnutí obsažená v judikatuře Soudního dvora ve vztahu k ustanovením nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu a veškerých prováděcích pravidel Společenství.
   3.   Dánsko je stejně jako Rada, Komise a kterýkoli členský stát oprávněno obracet se na Soudní dvůr se žádostmi o rozhodnutí ve věci výkladu této dohody. Rozhodnutí vydané Soudním dvorem v odpovědi na takovou žádost se nevztahuje na rozsudky soudů členských států, které již nabyly právní moci.
   4.   Dánsko má právo předkládat Soudnímu dvoru svá vyjádření v případě, že mu byla soudem členského státu postoupena k předběžnému rozhodnutí otázka týkající se výkladu některého ustanovení uvedeného v čl. 2 odst. 1 a 2.
   5.   Použije se Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.
   6.   Jestliže dojde ke změně ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují rozhodování Soudního dvora s důsledky pro rozhodování v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu, může Dánsko oznámit Komisi své rozhodnutí neuplatňovat tyto změny ve vztahu k této dohodě. Oznámení musí být učiněno v okamžiku vstupu těchto změn v platnost nebo do 60 dnů poté.
   V tom případě se tato dohoda považuje za ukončenou. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po oznámení.
   7.   Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 6 nejsou tímto ukončením dotčeny.
   Článek 7
   Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k dodržování této dohody
   1.   Komise může podat žalobu na Dánsko u Soudního dvora za nedodržení závazků vyplývajících z této dohody.
   2.   Dánsko může podat Komisi stížnost na nedodržování závazků vyplývajících z této dohody některým ze členských států.
   3.   Použijí se související ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem, Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.
   Článek 8
   Územní působnost
   Tato dohoda se vztahuje na území uvedená v článku 299 Smlouvy o založení Evropského společenství v souladu s článkem 26 nařízení o Eurodacu a článkem 26 nařízení Dublin II.
   Článek 9
   Finanční příspěvky na systém „Eurodac“
   Pokud jde o správní a provozní náklady spojené se zřízením a provozem ústřední jednotky systému Eurodac, přispívá Dánsko do ročního rozpočtu EU každoročně částkou vypočtenou na základě rozpočtových položek přidělených na tento účel, v souladu s procentním podílem dánského hrubého národního produktu na celkovém hrubém národním produktu všech zúčastněných států.
   Toto ustanovení se použije od roku napojení Dánska na ústřední jednotku.
   Příspěvek Dánska na zřízení ústřední jednotky představuje paušální částku, která se rovná částce vrácené Dánsku z dánského příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie z důvodu počáteční neúčasti Dánska na nařízení o Eurodacu.
   Článek 10
   Ukončení dohody
   1.   Tato dohoda je ukončena, jestliže Dánsko uvědomí ostatní členské státy, že si již nepřeje využívat část I Protokolu o postavení Dánska, podle článku 7 uvedeného protokolu.
   2.   Tuto dohodu může ukončit kterákoli smluvní strana tím, že doručí výpověď druhé smluvní straně. Ukončení nabývá účinku šest měsíců ode dne této výpovědi.
   3.   Žádosti podané přede dnem ukončení této dohody podle odstavců 1 nebo 2 nejsou tímto ukončením dotčeny.
   Článek 11
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda bude přijata smluvními stranami v souladu s jejich postupy.
   2.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po oznámení smluvních stran o dokončení jejich postupů nezbytných k tomuto účelu.
   Článek 12
   Platná znění
   Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
   PŘÍLOHA
   NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států.
   NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy.


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 39/04/KOL ze dne 17. března 2004, kterým se po čtyřicáté druhé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly 25A: přezkum pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období po 1. lednu 2007

text:
               1.9.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 226/12

      ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 39/04/KOL
   ze dne 17. března 2004,
   kterým se po čtyřicáté druhé mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly 25A: přezkum pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období po 1. lednu 2007
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   S OHLEDEM NA Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,
   S OHLEDEM NA Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), a zejména na článek 24, čl. 5 odst. 2 písm. b) a článek 1 části I protokolu 3 této dohody (3),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad ESVO uplatňuje ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad ESVO oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to uvedená dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad ESVO považuje za nezbytné,
   S ODKAZEM NA procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory (4) přijatá Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994 (5),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE Komise Evropských společenství (dále jen „Komise ES“) zveřejnila dne 8. května 2003 sdělení o přezkumu pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období po 1. lednu 2007 (6),
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE toto sdělení má význam i pro Evropský hospodářský prostor,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle bodu II v položce „VŠEOBECNĚ“ na konci přílohy XV k Dohodě o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí ES právní akty odpovídající právním aktům přijatým Komisí ES,
   PO KONZULTACI s Komisí ES,
   S ODKAZEM NA TO, ŽE Kontrolní úřad ESVO konzultoval v této věci státy ESVO na mnohostranném zasedání dne 3. února 2004,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.

               Pokyny pro státní podporu se mění vložením nové kapitoly 25A „Přezkum pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období po 1. lednu 2007“. Nová kapitola 25A je v příloze tohoto rozhodnutí.

               2.

               Státy ESVO o tom budou informovány formou dopisu s kopií tohoto rozhodnutí, včetně přílohy.

               3.

               Komise ES bude informována v souladu s bodem d) protokolu 27 Dohody o EHP zasláním kopie tohoto rozhodnutí, včetně přílohy.

               4.

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               5.

               Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění.

      V Bruselu dne 17. března 2004.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Hannes HAFSTEIN

            předseda

         Einar M. BULL

            člen kolegia

      (1)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

      (2)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

      (3)  Protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve znění států ESVO ze dne 10. prosince 2001. Změny vstoupily v platnost dne 28. srpna 2003.

      (4)  Dále jen „Pokyny pro státní podporu“.

      (5)  Původně zveřejněno v Úř. věst L 231, 3.9.1994, s. 1, a v dodatku EHP k úřednímu věstníku č. 32 ze stejného dne, naposledy pozměněno rozhodnutím sboru č. 15/04/KOL ze dne 18. února 2004 (doposud nezveřejněným).

      (6)  Sdělení Komise – Přezkum pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období po 1. lednu 2007 (Úř. věst. C 110, 8.5.2003, s. 24).

      PŘÍLOHA

         „25A.   PŘEZKUM POKYNŮ K VNITROSTÁTNÍ REGIONÁLNÍ PODPOŘE NA OBDOBÍ PO 1. LEDNU 2007

                     1.

                     Kontrolní úřad ESVO (dále jen ‚Úřad‘) zveřejnil v dubnu 1999 pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (1).

                     2.

                     Úřad na základě těchto pokynů schválil mapy regionální podpory států ESVO na období 2000 až 2006 a několik programů regionální podpory, jejichž platnost končí na konci uvedeného období.

                     3.

                     Pokyny byly přijaty na dobu neurčitou. Je však stanoveno, že Úřad tyto pokyny přezkoumá do pěti let od okamžiku, kdy budou použitelné.

                     4.

                     Úřad tento přezkum provedl a dospěl k názoru, že přepracování pokynů není nutné.

                     5.

                     Úřad však rozhodl, že přepracování bude provedeno včas tak, aby státy ESVO a Úřad měly dostatek času před koncem roku 2006 na vypracování, oznámení a schválení regionálních map na období po 1. lednu 2007.

         (1)  Rozhodnutí sboru č. 316/98/KOL ze dne 4. listopadu 1998 (Úř. věst. L 111, 29.4.1999, s. 46) a dodatek EHP č. 18.“


title: 2012/309/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2012 o jmenování Evropských hlavních měst kultury pro rok 2016 ve Španělsku a Polsku

text:
               15.6.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 154/11

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 10. května 2012
   o jmenování Evropských hlavních měst kultury pro rok 2016 ve Španělsku a Polsku
   (2012/309/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   s ohledem na zprávu poroty z června roku 2011 týkající se procesu výběru Evropských hlavních měst kultury ve Španělsku a Polsku,
   vzhledem k tomu, že:
   kritéria stanovená v článku 4 rozhodnutí č. 1622/2006/ES jsou splněna v plném rozsahu,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   „Evropskými hlavními městy kultury pro rok 2016“ jsou jmenována města Donostia-San Sebastián ve Španělsku a Vratislav v Polsku.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 10. května 2012.

            Za Radu

            předseda

         U. ELBÆK

      (1)  Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 15. prosince 2014 o jmenování členky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Německo

text:
               17.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 453/2

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 15. prosince 2014
   o jmenování členky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Německo
   (2014/C 453/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (1), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
   s ohledem na seznamy kandidátů předložené Radě vládami členských států a organizacemi zaměstnanců a zaměstnavatelů,
   s ohledem na seznamy členů a náhradníků Poradního výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 2. prosince 2013 (2) a 12. června 2014 (3) jmenovala členy a náhradníky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období, které končí dnem 7. listopadu 2016.

               (2)

               Organizace zaměstnanců Evropská konfederace odborových svazů (EKOS) navrhla svou kandidátku na uvolněné místo,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období do 7. listopadu 2016 je jmenována tato členka řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci:
   II.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ

               Země

               Člen

               Německo

               Sonja KÖNIGOVÁ

         Článek 2
   Dosud nenavržené členy a náhradníky jmenuje Rada později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 15. prosince 2014.

            Za Radu

            předseda

         M. MARTINA

      (1)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (Úř. věst. C 360, 10.12.2013, s. 8).

      (3)  Rozhodnutí Rady ze dne 12. června 2014 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Litvu a Maltu (Úř. věst. C 182, 14.6.2014, s. 14); rozhodnutí Rady ze dne 12. června 2014 o jmenování členů a náhradníků řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za Francii (Úř. věst. C 186, 18.6.2014, s. 5).


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 357/15/KOL ze dne 23. září 2015 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS [2016/906]

text:
               9.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 152/59

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 357/15/KOL
   ze dne 23. září 2015
   o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS [2016/906]
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,
   s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,
   s ohledem na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 3 části II,
   vzhledem k těmto důvodům:
   I.   SKUTEČNOSTI

   1.   Postup

               (1)

               Po obdržení několika stížností a informací o trhu zpravil Kontrolní úřad dne 31. října 2013 norské orgány o tvrzeních týkajících se údajné státní podpory v souvislosti s financováním nového fotbalového stadionu v Sandefjordu (dokument č. 686574). V téže korespondenci si Kontrolní úřad vyžádal informace o údajném opatření podpory, které norské orgány poskytly dne 29. listopadu 2013 (dokumenty č. 691773 a 691774).

               (2)

               Kontrolní úřad si dne 16. ledna 2014 vyžádal od norských orgánů další informace (dokument č. 694963), které byly poskytnuty dne 14. února 2014 (dokument č. 699518).

               (3)

               Na základě informací, které měl Kontrolní úřad k dispozici, se dne 22. října 2014 rozhodl přijmout v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a vyzval norské orgány k podání připomínek. Dotyčné rozhodnutí bylo dne 15. ledna 2015 zveřejněno v Úředním věstníku a třetí strany byly vyzvány, aby případné připomínky podaly ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění.

               (4)

               Norským orgánům byla lhůta pro podání připomínek prodloužena do dne 23. prosince 2014 a připomínky byly podány k tomuto datu (dokumenty č. 733899–733901). Kontrolní úřad neobdržel žádné další připomínky.

         2.   Příjemce – fotbalový klub Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Fotbalový klub Sandefjord Fotball je sdružení, které bylo založeno v roce 1998 na základě dohody o spolupráci mezi dvěma největšími fotbalovými kluby v oblasti Sandefjordu, a to Sandefjord Ballklubb a IL Runar. Cílem spolupráce bylo vytvoření profesionálního fotbalového týmu v Sandefjordu, který by se mohl dostat do nejvyšší norské ligy.

               (6)

               Sandefjord Fotball AS, společnost s ručením omezeným, vede profesionální („elitní“) tým (1). Spolupráce mezi fotbalovým klubem Sandefjord a společností Sandefjord Fotball AS je založena na požadavcích Norské fotbalové asociace. Klub dále vede amatérský tým a juniorský fotbalový tým. Provozuje rovněž letní fotbalové školy a pořádá regionální fotbalové soutěže pro mladé amatérské hráče.

         3.   Popis opatření

   3.1
         Souvislosti

               (7)

               Do roku 2007 používal elitní tým fotbalového klubu Sandefjord k tréninkům a zápasům stadion v Bugårdsparkenu, který vlastnila obec. Tento stadion však nevyhovoval požadavkům Norské fotbalové federace, které se vztahují na kluby v nejvyšší lize. Náklady na modernizaci stávajícího stadionu se odhadovaly na přibližně 40 milionů NOK, přičemž obec Sandefjord nebyla ochotna investici uskutečnit.

         3.2
         Výstavba nového stadionu

               (8)

               V roce 2005 jednaly obec Sandefjord a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS o možnosti výstavby nového stadionu. Obec souhlasila s tím, že poskytne potřebný pozemek, a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl stadion financovat a provozovat.

               (9)

               Obec získala v oblasti Pindsle několik pozemků za celkovou částku ve výši přibližně 3,7 milionu NOK. Dotyčné pozemky byly v té době vedeny jako zemědělská půda. Rozhodnutí obce ze dne 6. září 2005, kterým bylo nabytí pozemků schváleno, předpokládalo, že po změně územního plánu budou pozemky určeny ke komerčnímu využití a že se bude vyžadovat výstavba stadionu. Podle nového územního plánu byly pozemky rozděleny na dvě části: pozemek č. 152/96 byl určen k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely a pozemek č. 152/97 byl určen ke komerčnímu využití. Dohodou ze dne 28. listopadu 2006 pak byly oba pozemky převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS, které jsou zcela v jeho vlastnictví: pozemek č. 152/96 na společnost Sandefjord Fotball Stadion AS a pozemek č. 152/97 na společnost Sandefjord Fotball Næring AS.

               (10)

               Podle dohody odpovídal za zajištění potřebných finančních prostředků pro výstavbu stadionu fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Stavební náklady projektu byly odhadnuty na 110 milionů NOK. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl přispět částkou ve výši 70 milionů NOK pocházející z jeho vlastních zdrojů a od externích investorů, z prodeje práv na označení atd. a s ohledem na zbývající částku ve výši 40 milionů NOK si měl vzít úvěr. Příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS měl být získán částečně prodejem pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97) společnosti Pindsle Property AS.

               (11)

               Kromě výstavby stadionu ukládala dohoda řadu dalších povinností. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS souhlasil zejména s provedením silničních prací na pozemku stadionu a s uhrazením nákladů v souvislosti s ukončením provozu starého stadionu, včetně oprav.

               (12)

               Krátce po podpisu dohody získala podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnost Pindsle Property AS, a to za částku ve výši 40 milionů NOK. Před prodejem nebyla dotyčná společnost oceněna.

               (13)

               Nový stadion byl dokončen v červenci 2007 a celkové stavební náklady činily 110 milionů NOK (2). Kromě fotbalového hřiště a tribuny je součástí stadionu celá řada dalšího vybavení, včetně atletické dráhy, posilovny a zasedacích místností. Tato zařízení jsou bezplatně pronajímána jiným (zejména amatérským sportovním) organizacím.

         3.3
         Následný prodej stadionu

               (14)

               V roce 2009 čelil fotbalový klub Sandefjord Fotball AS finančním potížím. Klub se rozhodl získat finanční prostředky prodejem společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS (vlastnící stadion a sousední nemovitosti na pozemku č. 152/96) společnosti Pindsle Property AS. V té době se podle norských právních předpisů vyžadovalo ocenění provedené třetí osobou, jelikož několik osob zastávalo funkce v dozorčích a dozorčích orgánech a vlastnilo podíly jak v uvedené společnosti, tak ve společnosti Pindsle Property AS.

               (15)

               Ve znaleckém odhadu ze dne 6. dubna 2009 byla hodnota společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS stanovena v rozmezí od 14 milionů NOK do 16 milionů NOK. Společnost byla dne 9. června 2009 prodána za cenu ve výši 15 milionů NOK.

         4.   Rozhodnutí o zahájení řízení

               (16)

               Dne 22. října 2014 vydal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS.

               (17)

               Ve svém rozhodnutí dospěl Kontrolní úřad k předběžnému závěru, že převod pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představoval státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad se zejména domníval, že k převodu došlo za cenu nižší, než byla tržní hodnota, a to u pozemku č. 152/96 (určeného k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely) a pozemku č. 152/97 (určeného ke komerčnímu využití).

               (18)

               Jelikož norské orgány nepředložily v souvislosti s posouzením slučitelnosti žádné argumenty, měl Kontrolní úřad pochybnosti ohledně toho, zda lze opatření prohlásit za slučitelné s fungováním Dohody o EHP.

         5.   Připomínky norských orgánů

               (19)

               Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 23. prosince 2014 (dokumenty č. 733899–733901).

         5.1
         Transakce nezahrnuje státní podporu

               (20)

               Ve svých připomínkách norské orgány tvrdily, že převod pozemků z obce Sandefjord na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nepředstavoval státní podporu, jelikož údajnému příjemci nebyla poskytnuta žádná výhoda.

               (21)

               Norské orgány zejména uvedly, že tržní hodnota dotyčných pozemků byla v době transakce záporná, a předložily za tímto účelem znalecký odhad ze dne 5. února 2014. Hlavním důvodem údajné záporné hodnoty pozemků je skutečnost, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl (na základě převodu pozemků, jakož i podle pravidel územního plánování) povinen v rámci transakce vybudovat fotbalový stadion a náklady na výstavbu stadionu přesahovaly hodnotu pozemku.

               (22)

               Podle norských orgánů mohla být povinnost týkající se výstavby stadionu platně uložena jako „zvláštní povinnost“ v souladu s bodem 2.2 písm. c) části V pokynů Kontrolního úřadu o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (dále jen „pokyny k prodeji pozemků“) (3).

         5.2
         Výše případné podpory by byla velmi omezená

               (23)

               Co se týká výše údajné státní podpory, norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad shledal, že dotyčné pozemky měly kladnou tržní hodnotu, byla by tato hodnota velmi nízká.

               (24)

               Norské orgány objasnily, že zemědělská půda požívá v Norsku zvláštní ochrany. Její prodej a/nebo změna využití k jiným účelům podléhají přísným kontrolám ze strany regionálních zemědělských úřadů. V případě dotyčných pozemků souhlasil příslušný zemědělský úřad s návrhem na změnu územního plánu pouze na základě cíle veřejného zájmu spočívajícího ve výstavbě stadionu. Developer nemohl pozemky získat za účelem čistě komerčního využití. Na převod pozemků proto nelze použít zásadu investora v tržním hospodářství. Norské orgány se místo toho domnívaly, že by tržní hodnota měla být založena na ceně zemědělské půdy, což bylo jediné reálné alternativní využití pozemku.

               (25)

               Co se týká hodnoty pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97), norské orgány tvrdily, že společnost Pindsle Property AS, která získala společnost Sandefjord Fotball Næring AS za částku ve výši 40 milionů NOK, zaplatila vyšší cenu, než byla cena tržní. K doložení tohoto tvrzení odkázaly norské orgány na znalecký odhad (příloha 11 dokumentu č. 699518), podle něhož tržní hodnota pozemku č. 152/97 činila přibližně 15 milionů NOK (4). Ocenění vycházelo z průměrné ceny pozemků určených ke komerčnímu využití v oblasti Pindsle v době transakce.

               (26)

               Norské orgány rovněž uvedly, že při výpočtu výše podpory je nutno provést řadu odpočtů. Tyto odpočty vyplývají z určitých povinností, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal ve prospěch obce podle dohody ze dne 28. listopadu 2006: i) částka ve výši 2,6 milionu NOK za rekonstrukci starého stadionu; ii) částka ve výši 400 000 NOK za nahrazení světlometů na starém stadionu; iii) částka ve výši 1,5 milionu NOK za výstavbu veřejného chodníku a iv) částka ve výši 5 milionů NOK za výstavbu kruhového objezdu a přechodu pro chodce. V dohodě se tudíž předpokládalo, že za účelem poskytování služeb obci uhradí fotbalový klub Sandefjord Fotball AS náklady v celkové výši 9,5 milionu NOK (podle odhadu v té době) (5).

         5.3
         Případnou státní podporu je nutno prohlásit za slučitelnou

               (27)

               Norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad zjistil v dotyčné transakci prvek státní podpory, je nutno tuto podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c).

               (28)

               Norské orgány zdůraznily, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu. Dále tvrdily, že státní podpora je v daném případě nezbytná a představuje vhodný nástroj.

               (29)

               Norské orgány zejména uvedly, že v Sandefjordu byl nový stadion zapotřebí. Poukázaly na vysoký tlak, pokud jde o využívání stávajícího městského stadionu, který v té době využíval fotbalový klub Sandefjord Fotball i jiné týmy. Modernější stadion byl mimoto nezbytný k splnění požadavků Norské fotbalové asociace pro udělení licence, aby mohl elitní tým fotbalového klubu Sandefjord, který působil na základě dočasné výjimky, setrvat v nejvyšší norské lize.

               (30)

               Obec Sandefjord posoudila možnost modernizace stávajícího stadionu, která by však neřešila nedostatečnou kapacitu. Výstavba nového stadionu by naopak odstranila problémy související s kapacitou i licencí a mimoto by vytvořila místo pro pořádání fotbalových akcí v kraji Vestfold. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, nový stadion využívá řada klubů. Starý městský stadion byl rekonstruován (což financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS) a nyní je plně využíván místními (atletickými a fotbalovými) sportovními kluby, školami a širokou veřejností. To dále prokazuje, že nový stadion v Sandefjordu byl zapotřebí a že případná státní podpora byla vhodná. Modernizace stávajícího stadionu by mimoto od obce vyžadovala investice ve výši přibližně 40 milionů NOK, přičemž neexistovala vyhlídka na přilákání soukromých finančních prostředků.

               (31)

               Norské orgány rovněž uvedly, že případná podpora je přiměřená. Poukázaly především na skutečnost, že většinu investičních nákladů v souvislosti s novým stadionem financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS, který přispěl na stavební náklady nejvyšší možnou částkou z vlastních zdrojů a z bankovních úvěrů. Tento vlastní příspěvek zajistil, aby byla výše podpory omezena na minimum.

               (32)

               Norské orgány zdůraznily rovněž společenské a amatérské sportovní činnosti nehospodářské povahy, které výstavba stadionu umožnila. Existující městský stadion je nyní plně k dispozici pro amatérský sport. Na novém stadionu se mimoto pravidelně uskutečňuje řada amatérských sportovních a společenských činností, včetně školních akcí.

               (33)

               K doložení této skutečnosti předložily norské orgány níže uvedenou tabulku, v níž je shrnuta odhadovaná roční obsazenost stadionu ze strany různých uživatelů v období 2007 až 2014:

                           Klub

                           Činnosti

                           Počet hodin ročně

                           Platba

                           Elitní tým fotbalového klubu Sandefjord

                           20 zápasů (duben–říjen/listopad) 100 h
                           Trénink duben–říjen/listopad 2h × 5 × 16 = 160 h (6)

                           260

                           Ano

                           Juniorský a náborový tým fotbalového klubu Sandefjord

                           Trénink a zápasy květen–září

                           60

                           Ano

                           Spolupracující kluby

                           Trénink a zápasy květen–září

                           30

                           Ne

                           Spolupracující kluby

                           Prostory pro kurzy a konference, oslavy, fórum pro trenéry a vedení, školení

                           30

                           Ne

                           Sandar IL (sportovní klub)

                           Finálová utkání hráčů ve věku 14–19 let v poháru Sandar včetně zahajovacího ceremoniálu (a využívání šaten)

                           25

                           Ne

                           Vestfold Fotballkrets (krajská fotbalová asociace)

                           Srazy hráčů ve věku 14–16 let z týmů ze Sandefjordu a klubů z ostatních částí kraje, včetně tréninků a zápasů, kurzů a vzdělávání trenérů

                           30

                           Ne

                           Sandefjord Fotball Bredde (sportovní aktivity dětí a mládeže), amatérské zápasy

                           Správa klubu využívá prostory k pořádání kurzů a konferencí. Fotbalová škola pro hráče ve věku 6–12 let během letní, podzimní a velikonoční přestávky na fotbalovém hřišti. Amatérské zápasy „firemních pohárů“.

                           90

                           Ne

               (34)

               Ve všedních dnech mimoto využívají sousední školy a řada atletických klubů atletickou dráhu. Na stadionu se konají rovněž dny školních aktivit.

               (35)

               Na neprofesionální využití stadionu tudíž připadá více než 50 %. Hlavním omezením, které brání dalšímu zvýšení neprofesionálního využití, je odolnost hříště s přírodním trávníkem (7). Profesionální tým má přednostní přístup na stadion, a to vyhrazením fotbalového hříště pro domácí zápasy, a přednostní přístup na fotbalové hřiště za účelem tréninku. Vnitřní prostory (např. šatny a kanceláře) může využívat celoročně jakákoli organizace.

               (36)

               Jak je patrné z výše uvedené tabulky, většina neprofesionálních uživatelů stadionu nehradí žádné nájemné. Elitní tým platí naopak za využívání stadionu roční nájemné ve výši 3 milionů NOK a 20 % z hodnoty prodaných lístků. Norské orgány se domnívají, že tato částka odpovídá tržnímu nájemnému: srovnatelné týmy hradí nájemné za hodinu v rozmezí od 2 000 do 5 000 NOK, což v součtu vede k nižšímu celkovému nájemnému než 3 miliony NOK ročně. Norské orgány tudíž usuzují, že elitní tým fotbalového klubu Sandefjord nemá oproti konkurentům žádnou výhodu, která by plynula z nájemného, jež hradí za využívání stadionu.

               (37)

               Norské orgány rovněž zdůraznily, že případný dopad na obchod a hospodářskou soutěž by byl vzhledem k místnímu charakteru klubu velmi omezený. Lístky na domácí zápasy jsou obvykle prodávány pouze místním občanům a fanouškům navštěvujícím utkání norských týmů. Příjmy ze stánkového prodeje během zápasů jsou v rozmezí od 600 000 NOK do 1 milionu NOK ročně. Co se týká prodeje značkového zboží, trh je většinou omezen na fanoušky v kraji Vestfold. Mezi kluby neexistuje s ohledem na tyto výrobky žádná konkurence. Právo na užívání názvu arény bylo prodáno společnosti Komplett.no, což je internetový obchod s elektronikou se sídlem v Sandefjordu. V aréně inzerují pouze místní podniky.

               (38)

               Dopad na obchod a hospodářskou soutěž je omezený, i co se týká trhu pro přestupy hráčů. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS obchoduje s hráči jen ve velmi omezeném rozsahu a pouze s jinými norskými kluby. V období 2011 až 2013 vedlo například obchodování s hráči k příjmům ve výši pouze 1,35 milionu NOK, přičemž náklady činily 860 000 NOK.

               (39)

               Co se týká televizních práv, norské orgány objasnily, že tato práva spravuje na ústřední úrovni Norská fotbalová asociace. Podíl klubu na výnosech závisí na jeho umístění ve dvou nejvyšších norských ligách. Jelikož mimo Norsko neexistuje o norskou fotbalovou ligu skutečný zájem, nemají tato televizní práva na obchod a hospodářskou soutěž reálný dopad.

         II.   POSOUZENÍ

   1.   Existence podpory

               (40)

               V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je uvedeno: „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

               (41)

               To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření je provedeno státem nebo ze státních prostředků, poskytuje určitému podniku selektivní hospodářskou výhodu a může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž.

         1.1
         Státní prostředky

               (42)

               Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být provedeno státem nebo ze státních prostředků. Pojem stát se vztahuje nejen na ústřední vládu, nýbrž zahrnuje všechny úrovně státní správy (včetně obcí) a rovněž veřejné podniky (8).

               (43)

               Dotyčné pozemky získala obec Sandefjord a poté byly převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že převod pozemků zahrnuje státní prostředky.

         1.2
         Podnik

               (44)

               Podle ustálené judikatury jsou podniky subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (9). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (10).

               (45)

               Sandefjord Fotball AS je profesionální fotbalový klub, který je zřízen jako soukromá společnost. Působí na několika trzích, včetně trhu pro přestupy fotbalových hráčů, jakož i na trzích prodeje vstupenek, televizních práv, suvenýrů klubu a sponzorské činnosti.

               (46)

               Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představuje podnik ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

         1.3
         Hospodářská výhoda

               (47)

               Převod pozemků na určitý podnik může poskytnout hospodářskou výhodu, zejména v případě, uskuteční-li se za cenu nižší, než je tržní cena.

               (48)

               Transakce zahrnující převod státních prostředků nepředstavuje státní podporu, je-li provedena v souladu s běžnými tržními podmínkami, takže dotyčný podnik nezvýhodňuje (11). To se nazývá kritériem subjektu v tržním hospodářství.

         1.3.1   Převod pozemku č. 152/96

               (49)

               V době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl pozemek č. 152/96 určen k výstavbě fotbalového stadionu a ke komerčnímu využití. Za účelem vydání stavebního povolení se proto jakákoli výstavba na tomto pozemku musela týkat stadionu. Vzhledem ke skutečnosti, že náklady na výstavbu stadionu přesáhly potenciální hodnotu pozemku, norské orgány tvrdily, že tržní cena pozemku č. 152/96 byla nulová, ne-li záporná.

               (50)

               Kontrolní úřad bere na vědomí, že tržní cenu pozemku mohou ovlivnit povinnosti stanovené v územním plánu. Povinnost týkající se vybudování fotbalového stadionu však nemůže snížit tržní cenu na nulu, zejména nikoli v případě transakce, která má fotbalovému klubu pomoci vybudovat nový stadion (12).

               (51)

               Kontrolní úřad mimoto odkazuje na oddíl 2.2 písm. d) pokynů k prodeji pozemků, v němž se uvádí, že zpravidla by „neměla být po dobu nejméně tří let po nabytí stanovena tržní hodnota nižší, než je prvotní
                   (13)
                  náklad, pokud by nezávislý odhadce zvlášť neprokázal obecný pokles tržních cen pozemků a staveb na příslušném trhu“. V daném případě získala obec Sandefjord pozemky, které byly později rozděleny na pozemky č. 152/96 a č. 152/97, za cenu ve výši 3,7 milionu EUR. Kontrolní úřad uvádí, že k převodu pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS došlo za cenu nižší, než byly pořizovací náklady obce.

               (52)

               Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/96 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu.

         1.3.2   Převod pozemku č. 152/97

               (53)

               Pozemek č. 152/97 byl v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS určen ke komerčnímu využití. Norské orgány tvrdily, že převod pozemku č. 152/97 je nutno posoudit v kontextu dohody ze dne 28. listopadu 2006, která fotbalovému klubu ukládá zejména povinnost vybudovat výměnou za pozemek stadion. Jelikož odhadované náklady na výstavbu stadionu přesáhly hodnotu pozemku, nemohl převod poskytnout žádnou hospodářskou výhodu.

               (54)

               Kontrolní úřad bere na vědomí, že pozemek č. 152/97 je určen ke komerčnímu využití. Podle pravidel územního plánování neexistuje tudíž ve vztahu k tomuto pozemku povinnost týkající se výstavby stadionu. Ani podle dřívějšího územního plánu neexistovalo s ohledem na zemědělskou půdu existující v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS žádné závazné omezení. Povinnost zajistit a financovat výstavbu stadionu ukládala fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS pouze dohoda ze dne 28. listopadu 2006. To je jediný právní nástroj, který předpokládá prodej pozemku č. 152/97 za účelem financování části stavby.

               (55)

               Kontrolní úřad se domnívá, že by subjekt v tržním hospodářství, který by pozemek prodával, takovéto podmínky v souvislosti s výstavbou nebo financováním stadionu neuložil. Kontrolní úřad proto nemůže souhlasit s tvrzením, že při posuzování existence hospodářské výhody je nutno vzít v úvahu smluvní vztah mezi převodem pozemku č. 152/97 na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS a výstavbou stadionu.

               (56)

               Kontrolní úřad rovněž podotýká, že krátce po převodu prodal fotbalový klub Sandefjord Fotball AS podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Tento prodej prokazuje, že dotyčný pozemek měl ekonomickou hodnotu.

               (57)

               Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/97 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu.

         1.4
         Selektivita

               (58)

               Údajná státní podpora vyplývá z transakce mezi obcí Sandefjord a fotbalovým klubem Sandefjord Fotball AS. Tato transakce představuje selektivní opatření ve smyslu článku 61 Dohody o EHP, jelikož se týká jednoho konkrétního podniku.

         1.5
         Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami

               (59)

               Podle judikatury týkající se ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže je Kontrolní úřad „povinen nikoliv prokázat skutečný dopad podpor na obchod […] a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda mohou tyto podpory tento obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž“
                   (14).

               (60)

               K vyvození závěru, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, postačuje pouhá skutečnost, že podpora posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží v obchodu uvnitř EHP (15).

               (61)

               V roce 2006 hrál elitní tým fotbalového klubu Sandefjord v nejvyšší norské lize a mohl se kvalifikovat na mistrovství Evropy. Profesionální fotbalové kluby mimoto vykonávají hospodářské činnosti na řadě jiných trhů, než je účast ve fotbalových soutěžích, jako je trh pro přestupy profesionálních hráčů, propagaci, sponzorskou činnost, zboží nebo mediální práva. Podpora profesionálního fotbalového klubu proto potenciálně posiluje jeho postavení na každém z těchto trhů, z nichž většina může pokrývat několik zemí v EHP. Co se týká trhu pro přestupy hráčů, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v té době působil (a působí dosud) na trhu pro přestupy hráčů a může potenciálně přijímat hráče z jiných zemí v EHP.

               (62)

               Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

         1.6
         Závěr ohledně existence podpory

               (63)

               Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

         1.7
         Výše podpory

               (64)

               Co se týká pozemku č. 152/96, Kontrolní úřad uznává, že povinnost stanovená v územním plánu, včetně výstavby stadionu, snižuje tržní hodnotu pozemku (16). Jak však bylo objasněno v 50. bodě odůvodnění, nulová tržní cena není v daném případě opodstatněná. Podle oddílu 2.2 písm. d) pokynů Kontrolního úřadu k prodeji pozemků měla obec Sandefjord dotyčný pozemek prodat alespoň za cenu, která pokrývala její pořizovací náklady. Na tomto základě se Kontrolní úřad domnívá, že výše podpory v souvislosti s tímto pozemkem činí 1,9 milionu NOK (17).

               (65)

               Pokud jde o pozemek č. 152/97, Kontrolní úřad uvádí, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS prodal podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Společnost Pindsle Property AS je soukromá společnost, která v době transakce nebyla součástí stejné skupiny jako fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Prodej se tudíž uskutečnil mezi dvěma nezávislými společnostmi (18). Kontrolní úřad neobdržel žádné přesvědčivé důkazy o tom, že se tato transakce neuskutečnila za tržní cenu. Kontrolní úřad se proto domnívá, že představuje nejlepší dostupný údaj o tržní hodnotě pozemku č. 152/97.

               (66)

               Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že celková tržní hodnota pozemků převedených na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v době transakce činila 41,9 milionu NOK. Podle dohody ze dne 28. listopadu 2006 však fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal rovněž řadu povinností týkajících se provedení prací jménem obce Sandefjord. Jak bylo uvedeno v 26. bodě odůvodnění, odhadované celkové náklady spojené s těmito povinnostmi v době uzavření dohody činily 9,5 milionu NOK. Norské orgány uvedly, že bez dohody by musela tyto práce provést samotná obec. Kontrolní úřad proto uznává, že celkové náklady na tyto práce (stanovené v době uzavření dohody) je nutno odečíst od částky podpory.

               (67)

               Kontrolní úřad tudíž vyvozuje závěr, že celková podpora poskytnutá fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS činila 32,4 milionu NOK.

         2.   Procesní požadavky

               (68)

               V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno, že „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (…). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

               (69)

               Převod dotyčných pozemků nebyl Kontrolnímu úřadu předem oznámen. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že norské orgány nesplnily své povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3.

         3.   Slučitelnost

               (70)

               Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP mohou být za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

               (71)

               Kontrolní úřad podotýká, že dosud nevydal pokyny týkající se státní podpory na výstavbu sportovní infrastruktury. Dotyčné opatření bude proto posouzeno přímo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

               (72)

               V souladu s praxí uplatňovanou v době poskytnutí podpory je posouzení Kontrolního úřadu založeno na těchto krocích:

                           —

                           Je opatření podpory zaměřeno na dobře vymezený cíl společného zájmu?

                           —

                           Je podpora dobře konstruována tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu, tj. řeší navrhovaná podpora selhání trhu nebo jiný cíl? Zejména:

                                       —

                                       Je státní podpora vhodným nástrojem?

                                       —

                                       Existuje zde motivační účinek, tj. mění podpora chování podniků?

                                       —

                                       Je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možné dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory?

                           —

                           Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují příznivé účinky?

               (73)

               Výše uvedenými otázkami se zabývají následující odstavce.

         3.1
         Cíl společného zájmu

               (74)

               Kontrolní úřad za prvé podotýká, že podpora sportu není v Dohodě o EHP přímo zmíněna jako společný cíl. Podporu sportu však lze pokládat za součást podpory vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, jakož i sociální politiky. Užší spolupráce v těchto oblastech se považuje za cíl EHP, jak je uvedeno zejména v článcích 1 a 78 Dohody o EHP. Způsoby této užší spolupráce jsou blíže vymezeny v protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody. Článek 4 tohoto protokolu je nazván „Vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport“ a předpokládá například účast smluvních stran na Evropském roku výchovy prostřednictvím sportu 2004. To dokládá úzkou souvislost mezi podporou sportu a cíli stanovenými v Dohodě o EHP.

               (75)

               Tento výklad je v souladu s přístupem Evropské komise (dále jen „Komise“). V Evropské unii je podpora sportu výslovně zmíněna v článku 165 SFEU, který byl zaveden Lisabonskou smlouvou. I před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost však Komise uznávala specifickou roli, kterou v evropské společnosti hraje sport, založený na strukturách řízených dobrovolníky, a to vzhledem k jeho přínosu v oblasti zdraví, výchovy, sociálního začlenění a kultury. Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se podpora sportu uznává jako opatření přispívající k celkovým cílům strategie Evropa 2020, a to zlepšením zaměstnatelnosti a mobility, zejména prostřednictvím opatření na podporu sociálního začleňování v oblasti sportu a prostřednictvím sportu, vzdělávání a odborné přípravy.

               (76)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že podpora vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje mládeže prostřednictvím sportu představuje cíl společného zájmu. Kontrolní úřad rovněž uvádí, že financování sportovní infrastruktury může využít i obecné nařízení o blokových výjimkách, jsou-li splněny určité podmínky. To dále prokazuje, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu.

         3.2
         Vhodný nástroj

               (77)

               Za účelem posouzení, zda státní podpora účinně přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, musí Kontrolní úřad nejprve určit a vymezit problém, který je třeba řešit. Státní podpora by se měla soustředit na situaci, kdy podpora může vést k podstatnému zlepšení, jehož trh nemůže dosáhnout sám o sobě. Navrhované opatření podpory musí být mimoto vhodným nástrojem, který přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu.

               (78)

               S ohledem na zajištění fotbalových stadionů v Norsku bylo uznáno selhání trhu ve formě nedostatečných komerčních investic do stadionů, které jsou strukturálně ztrátové, jelikož jejich příjmy nepostačují k uhrazení investičních nákladů (19).

               (79)

               Norské orgány mimoto prokázaly skutečnou potřebu nového fotbalového stadionu v Sandefjordu. To dokládají kapacitní problémy na stávajícím městském stadionu v době provedení opatření a skutečnost, že starý stadion již nesplňoval požadavky Norské fotbalové asociace pro udělení licence. Vzhledem k neziskové povaze infrastruktury stadionu byla k uskutečnění investice nezbytná státní podpora.

               (80)

               V tomto kontextu vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že státní podpora představuje vhodný nástroj.

         3.3
         Motivační účinek

               (81)

               Kontrolní úřad může státní podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li dotyčná podpora motivační účinek. K motivačnímu účinku dochází, pokud podpora přiměje příjemce, aby změnil své chování, a přispěl tak k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, přičemž změny chování by bez podpory neprovedl.

               (82)

               Kontrolní úřad za prvé podotýká, že výstavba stadionu nebyla zahájena před převodem dotyčných pozemků.

               (83)

               Informace, které norské orgány poskytly, mimoto prokazují, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemohl bez státní podpory výstavbu stadionu financovat, jelikož neměl k dispozici potřebné finanční prostředky, ani nebyl schopen si dostatečné finanční prostředky k pokrytí schodku vypůjčit. Jeho vlastní finanční příspěvek na výstavbu stadionu již byl v mezích možného (20).

               (84)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že opatření podpory mělo motivační účinek.

         3.4
         Přiměřenost

               (85)

               Státní podpora se považuje za přiměřenou, je-li výše podpory omezena na minimum nezbytné k dosažení stanoveného cíle společného zájmu. Kontrolní úřad posouzení přiměřenosti obvykle zakládá na způsobilých nákladech a maximální intenzitě podpory.

               (86)

               Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výše podpory, která byla poskytnuta fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS, činila celkem 32,4 milionu NOK. Za účelem posouzení intenzity podpory je nutno uvést tento údaj do vztahu se způsobilými investičními náklady. Kontrolní úřad se domnívá, že výdaje, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vynaložil jménem obce Sandefjord a které byly odečteny od částky podpory (viz 66. bod odůvodnění), nejsou součástí způsobilých nákladů. Celkové investiční náklady ve výši 110 milionů NOK je tudíž třeba snížit o 9,5 milionu NOK. Způsobilé investiční náklady proto činí 100,5 milionu NOK a odpovídající intenzita podpory je 32 %. Kontrolní úřad podotýká, že intenzita podpory je poměrně nízká a že zbývající část investic financoval příjemce, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Intenzitu podpory je však nutno posoudit i s ohledem na společenské přínosy plynoucí z infrastruktury stadionu. Jak je uvedeno v části I oddíle 5.3, stadion využívá k různým neprofesionálním účelům řada uživatelů, včetně amatérských sportovních týmů a škol. Na toto nehospodářské využití připadá celkem více než 50 % celkové doby využívání stadionu.

               (88)

               Kontrolní úřad taktéž uvádí, že infrastruktura stadionu je do jisté míry multifunkční a spojuje fotbalový stadion s atletickou dráhou, posilovnou a řadou jiných vnitřních prostor. To zvyšuje možnosti využití stadionu k nehospodářským účelům. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že elitní tým platí za využívání stadionu tržní nájemné (viz rovněž část II oddíl 3.5), zatímco amatérské kluby a jiní nekomerční uživatelé mají na stadion bezplatný přístup. To dále vyzdvihuje společenský přínos stadionu pro komunitu.

               (89)

               Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření podpory je přiměřené.

         3.5
         Žádné nepřiměřené narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

               (90)

               Aby byla podpora slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi smluvními stranami omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu.

               (91)

               Kontrolní úřad na úvod podotýká, že stadion financovaný z dotyčné státní podpory má především místní a regionální zaměření. Infrastruktura nemá přilákat pořádání mezinárodních akcí ani nemá být rozsáhle využívána jinými komerčními uživateli, než je elitní tým fotbalového klubu Sandefjord.

               (92)

               Elitní tým hradí za využívání stadionu nájemné. Stávající nájemní podmínky jsou založeny na jednáních se soukromými vlastníky stadionu. Předpokládá se tudíž, že nájemné odpovídá tržním podmínkám. To potvrzuje i srovnání s údaji o obvyklém nájemném za využívání stadionu hrazeném jinými kluby, které poskytly norské orgány (viz 36. bod odůvodnění).

               (93)

               Kontrolní úřad rovněž uvádí, že intenzita podpory je nízká a riziko narušení dále snižuje odpovídající příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS na investiční náklady.

               (94)

               Hospodářské činnosti, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vykonává, mají kvůli místnímu charakteru klubu pouze velmi omezený dopad na obchod a hospodářskou soutěž v EHP. Prodej lístků, prodej zboží, sponzorská a reklamní činnost jsou zaměřeny především na místní komunitu a kraj Vestfold. Velmi omezené jsou rovněž jeho činnosti na trhu pro přestupy hráčů, které se zaměřují pouze na Norsko. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemá přímý vliv na komerční využití televizních práv, která jsou spravována na ústřední úrovni Norskou fotbalovou asociací, a jeho příjmy z těchto práv jsou každopádně velmi nízké.

               (95)

               Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že případné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu způsobené opatřením podpory je omezené.

         3.6
         Porovnání a závěr

               (96)

               V rámci výše uvedeného posouzení porovnal Kontrolní úřad pozitivní a negativní účinky oznámeného opatření. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že narušení v důsledku opatření podpory neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

         4.   Závěr

               (97)

               Na základě informací, které poskytly norské orgány, vyvodil Kontrolní úřad závěr, že převod pozemků představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že tato podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Státní podpora ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS je slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.
   Článek 3
   Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

      V Bruselu dne 23. září 2015.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Sven Erik SVEDMAN

            předsedkyně

         Helga JÓNSDÓTTIR

            členka kolegia

      (1)  Další informace o příjemci jsou uvedeny v rozhodnutí č. 444/14/COL.

      (2)  Norské orgány potvrdily, že počáteční investice činila 110 milionů NOK. Klub však následně investoval do vybavení a zařízení další částku ve výši 17 milionů NOK, většinou ve formě práce, kterou odvedli členové klubu („dugnadsarbeid“).

      (3)  Pokyny Kontrolního úřadu o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci přijaté dne 17. listopadu 1999. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (4)  Znalecký odhad stanovil společnou hodnotu pozemků č. 152/96 a č. 152/97 ve výši 31 milionů NOK. Částka ve výši 15 milionů NOK vyplývá z rozdělení této odhadované částky podle příslušné velikosti obou pozemků.

      (5)  Konečné náklady činily 12 milionů NOK, přičemž dodatečné náklady uhradila společnost Pindsle Property AS.

      (6)  V zimním období trénuje elitní tým na hřišti s umělým trávníkem, používá však šatny a jiné vnitřní prostory na stadionu.

      (7)  Plánuje se zřízení hřiště s umělým trávníkem, aby bylo možné větší využívání.

      (8)  Článek 2 směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17), začleněna do bodu 1a přílohy XV Dohody o EHP.

      (9)  Rozsudek ve věci Höfner a Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, body 21 a 22; rozsudek ve spojených věcech Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98 EU:C:2000:428 a rozsudek ve věci Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, E-5/07, Sb. rozh. ESVO 2008, s. 61, bod 78.

      (10)  Rozsudek ve věci Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 108.

      (11)  Rozsudek ve věci SFEI a další, C-39/94, EU:C:1996:285, body 60 a 61.

      (12)  Kontrolní úřad odkazuje v této souvislosti rovněž na oddíl 2.2 písm. c) pokynů k prodeji pozemků, v němž se uvádí, že při ocenění by „… povinnosti, jejichž plnění by bylo přinejmenším částečně ve vlastním zájmu kupujícího, měly být vyhodnoceny se zřetelem k výše uvedené skutečnosti“.

      (13)  Tj. pořizovací náklady vynaložené dotyčným orgánem veřejné moci.

      (14)  Rozsudek ve věci Itálie v. Komise, C-372/97, EU:C:2004:234, bod 44.

      (15)  Rozsudek ve věci Philip Morris Holland BV v. Komise, C-730/79, EU:C:1980:209, body 11 a 12; rozsudek ve spojených věcech Fesil ASA a Finnfjord Smelteverk AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-5/04, E-6/04, E-7/04, Sb. rozh. ESVO 2005, s. 117, bod 94 a rozsudek ve spojených věcech Libert a další, C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, body 76–78.

      (16)  Viz rovněž rozhodnutí č. 225/15/KOL ze dne 10. června 2015 o nevznesení námitek vůči podpoře ve formě převodu pozemků na klub Vålerenga Fotball, bod 31.

      (17)  Obec Sandefjord získala pozemky, které byly později rozděleny na pozemky č. 152/96 a 152/97, za částku ve výši 3,7 milionu NOK. Hodnota ve výši 1,9 milionu NOK vyplývá z rozdělení této částky podle příslušné velikosti obou pozemků.

      (18)  To prokazuje i neexistence nezávislého znaleckého odhadu, který se podle norského práva obchodních společností vyžaduje v případě transakcí mezi společnostmi v téže skupině.

      (19)  Viz rovněž rozhodnutí č. 225/15/KOL ze dne 10. června 2015 o nevznesení námitek vůči podpoře ve formě převodu pozemků na klub Vålerenga Fotball, bod 65.

      (20)  Viz zejména informace předložené v dokumentu č. 699518, s. 29.


title: 2014/16/SZBP: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUBAM Libya/1/2014 ze dne 14. ledna 2014 o zřízení Výboru přispěvatelů na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

text:
               18.1.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 14/13

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUBAM LIBYA/1/2014
   ze dne 14. ledna 2014
   o zřízení Výboru přispěvatelů na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)
   (2014/16/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovením čl. 10 odst. 3 rozhodnutí 2013/233/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ke zřízení Výboru přispěvatelů na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya).

               (2)

               Obecné zásady a pravidla pro příspěvky třetích států na policejní mise byly stanoveny v závěrech ze zasedání Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001. Dne 10. prosince 2002 schválila Rada dokument nazvaný „Konzultace o příspěvku států mimo EU na civilní operace EU pro řešení krizí a pravidla pro jeho poskytování“, který dále rozvíjí ujednání pro účast třetích států na civilních operacích pro řešení krizí, včetně zřízení výboru přispěvatelů.

               (3)

               Výbor přispěvatelů by měl být fórem pro jednání o všech otázkách týkajících se řízení mise EUBAM Libya s přispívajícími třetími státy. Politický a bezpečnostní výbor, který vykonává politickou kontrolu a strategické řízení mise EUBAM Libya, by měl názory výboru přispěvatelů zohledňovat,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zřízení a mandát
   1.   Zřizuje se Výbor přispěvatelů na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (dále jen „výbor přispěvatelů“).
   2.   Mandát výboru přispěvatelů je stanoven v dokumentu nazvaném „Konzultace o příspěvku států mimo EU na civilní operace EU pro řešení krizí a pravidla pro jeho poskytování“.
   Článek 2
   Složení
   1.   Členy výboru přispěvatelů jsou:

               —

               zástupci všech členských států a

               —

               zástupci třetích států účastnících se EUBAM Libya, které poskytují příspěvky.

         2.   Zasedání výboru přispěvatelů se rovněž může účastnit zástupce Komise.
   Článek 3
   Informování vedoucím mise
   Vedoucí mise výbor přispěvatelů pravidelně informuje.
   Článek 4
   Předseda
   Výboru přispěvatelů předsedá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo jeho zástupce.
   Článek 5
   Zasedání
   1.   Zasedání výboru přispěvatelů svolává pravidelně předseda. Pokud to vyžadují okolnosti, lze z podnětu předsedy nebo na žádost některého člena svolat mimořádné zasedání.
   2.   Předseda předem rozešle předběžný pořad jednání a dokumenty týkající se zasedání. Předseda odpovídá za to, že výsledek jednání výboru bude předán Politickému a bezpečnostnímu výboru.
   Článek 6
   Důvěrnost
   1.   V souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU (2) se na zasedání a jednání výboru přispěvatelů vztahují bezpečnostní předpisy Rady. Zástupci ve výboru přispěvatelů musí mít zejména odpovídající bezpečnostní prověrku.
   2.   Na jednání výboru přispěvatelů se vztahuje služební tajemství, pokud výbor přispěvatelů jednomyslně nerozhodne jinak.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 14. ledna 2014.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2025 ze dne 26. října 2015 o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou o obecných zásadách účasti Tuniské republiky na programech Unie

text:
               13.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 297/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/2025
   ze dne 26. října 2015
   o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou o obecných zásadách účasti Tuniské republiky na programech Unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/575 (1) byl Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (2) o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou o obecných zásadách účasti Tuniské republiky na programech Unie (dále jen „protokol“) podepsán jménem Unie dne 17. března 2015.

               (2)

               Cílem protokolu je stanovit finanční a technická pravidla, která Tuniské republice umožní účastnit se některých programů Unie. Horizontální rámec zavedený protokolem je opatřením hospodářské, finanční a technické spolupráce, které umožňuje získat pomoc Unie, zejména finanční, v rámci těchto programů Unie. Tento rámec se vztahuje pouze na ty programy Unie, u nichž příslušné zakládající právní akty účast Tuniské republiky umožňují. Uzavření protokolu tak neznamená výkon pravomocí v rámci různých odvětvových politik uskutečňovaných prostřednictvím jednotlivých programů; k výkonu těchto pravomocí dochází při zavádění těchto programů.

               (3)

               Protokol by měl být schválen,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou o obecných zásadách účasti Tuniské republiky na programech Unie se schvaluje jménem Unie (3).
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle článku 10 protokolu (4).
   Článek 3
   Komise je oprávněna určit jménem Unie konkrétní podmínky týkající se účasti Tuniské republiky v každém jednotlivém programu, včetně finančního příspěvku, jenž má být uhrazen. Komise průběžně informuje příslušnou pracovní skupinu Rady.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 26. října 2015.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/575 ze dne 17. prosince 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Tuniskou republikou o obecných zásadách účasti Tuniské republiky na programech Unie (Úř. věst. L 96, 11.4.2015, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.

      (3)  Protokol byl zveřejněn v Úř. věst. L 96, 11.4.2015, s. 3, spolu s rozhodnutím o podpisu.

      (4)  Den vstupu protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.