title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/357 ze dne 15. ledna 2016 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v Radě stabilizace a přidružení EU–Bývalá jugoslávská republika Makedonie k účasti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a způsobu této účasti v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancích

text:
               12.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 67/31

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/357
   ze dne 15. ledna 2016
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout v Radě stabilizace a přidružení EU–Bývalá jugoslávská republika Makedonie k účasti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a způsobu této účasti v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancích
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku v prosinci 1997 umožnila účast v agenturách Unie jako způsob urychlení předvstupní strategie. Závěry Evropské rady konstatují, že „agentury Unie, jejichž činností se kandidátské země budou moci účastnit, budou určovány případ od případu“.

               (2)

               Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 (1) stanoví, že se kandidátské země mohou účastnit činností Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 uvedeného nařízení.

               (3)

               Bývalá jugoslávská republika Makedonie souhlasí se záměry a cíli agentury a s rozsahem a popisem jejích úkolů, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 168/2007.

               (4)

               Konečným cílem Bývalé jugoslávské republiky Makedonie je stát se členem Unie a její účast na činnostech agentury jí pomůže tohoto cíle dosáhnout,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Jediný článek
   Postoj, který má Evropská unie zaujmout v Radě stabilizace a přidružení EU–Bývalá jugoslávská republika Makedonie k účasti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a způsobu této účasti, vychází z návrhu rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení EU–Bývalá jugoslávská republika Makedonie připojeného k tomuto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 15. ledna 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1).

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ RADY STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ EU–BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE č. …/2016
      ze dne …
      o účasti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a způsobu této účasti v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení Rady (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancích
      RADA STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ EU–BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE,
      s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé (1),
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (2), a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku v prosinci 1997 umožnila účast v agenturách Unie jako způsob urychlení předvstupní strategie. Závěry Evropské rady konstatují, že „agentury Unie, jejichž činností se kandidátské země budou moci účastnit, budou určovány případ od případu“.

                  (2)

                  Bývalá jugoslávská republika Makedonie souhlasí se záměry a cíli Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) a s rozsahem a popisem jejích úkolů, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 168/2007.

                  (3)

                  Je vhodné umožnit účast Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jako pozorovatele na činnostech agentury a stanovit způsob této účasti, včetně ustanovení o účasti na iniciativách prováděných agenturou, o finančním příspěvku a o zaměstnancích.

                  (4)

                  Agentura by se měla v rámci čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 168/2007 zabývat otázkami základních práv v Bývalé jugoslávské republice Makedonii v rozsahu nezbytném k postupnému sladění s právem Unie.

                  (5)

                  V souladu s čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanoveného v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, může ředitel agentury zaměstnat občany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kteří mají plná občanská práva,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Bývalá jugoslávská republika Makedonie se jako kandidátská země účastní jako pozorovatel činností Agentury Evropské unie pro základní práva, zřízené nařízením (ES) č. 168/2007.
      Článek 2
      1.   Agentura se může v rámci čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 168/2007 zabývat otázkami základních práv v Bývalé jugoslávské republice Makedonii v rozsahu nezbytném k postupnému sladění s právem Unie.
      2.   Za tímto účelem může agentura v Bývalé jugoslávské republice Makedonii plnit úkoly stanovené v článcích 4 a 5 nařízení (ES) č. 168/2007.
      Článek 3
      Bývalá jugoslávská republika Makedonie finančně přispívá na činnosti agentury uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 168/2007 v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
      Článek 4
      1.   Bývalá jugoslávská republika Makedonie jmenuje osoby, které splňují požadavky uvedené v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 168/2007, jako pozorovatele a jeho náhradníka. Práce správní rady se mohou účastnit stejně jako její členové a jejich náhradníci jmenovaní členskými státy, nemají však právo hlasovat.
      2.   Bývalá jugoslávská republika Makedonie jmenuje státního úředníka jakožto národního styčného úředníka ve smyslu čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 168/2007.
      3.   Bývalá jugoslávská republika Makedonie do čtyř měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost oznámí Evropské komisi jména, kvalifikaci a kontaktní údaje osob zmiňovaných v odstavcích 1 a 2.
      Článek 5
      Údaje poskytnuté agentuře nebo z agentury vzešlé mohou být zveřejněny a jsou přístupné veřejnosti za předpokladu, že důvěrné informace jsou v Bývalé jugoslávské republice Makedonii chráněny stejnou měrou jako v rámci Unie.
      Článek 6
      Agentura má v Bývalé jugoslávské republice Makedonii stejné postavení jako právnické osoby podle práva Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.
      Článek 7
      Aby agentura a její zaměstnanci mohli vykonávat své úkoly, poskytne jim Bývalá jugoslávská republika Makedonie výsady a imunity rovnocenné těm, jež jsou stanoveny v článcích 1 až 4, 5, 6, 10 až 13, 15, 17 a 18 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
      Článek 8
      Smluvní strany přijmou všechna obecná nebo zvláštní opatření potřebná pro plnění svých závazků vyplývajících z tohoto rozhodnutí a oznámí je Radě stabilizace a přidružení.
      Článek 9
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni přijetí.

         V … dne

               Za Radu stabilizace a přidružení

               předseda

         (1)  Úř. věst. L 84, 20.3.2004, s. 13.

         (2)  Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

         PŘÍLOHA

            FINANČNÍ PŘÍSPĚVEK BÝVALÉ JUGOSLÁVSKÉ REPUBLIKY MAKEDONIE AGENTUŘE EVROPSKÉ UNIE PRO ZÁKLADNÍ PRÁVA

                     1.

                     Finanční příspěvek, který má Bývalá jugoslávská republika Makedonie odvádět do souhrnného rozpočtu Evropské unie za svou účast na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) a který je stanoven v bodě 2, představuje plné náklady na její účast.

                     2.

                     Finanční příspěvek Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do souhrnného rozpočtu Evropské unie je stanoven takto:

                                 Rok 1

                                 165 000 EUR

                                 Rok 2

                                 170 000 EUR

                                 Rok 3

                                 175 000 EUR

                     3.

                     Případná finanční podpora z programů pomoci Unie bude dohodnuta odděleně v souladu s příslušným programem Unie.

                     4.

                     Příspěvek Bývalé jugoslávské republiky Makedonie bude spravován v souladu s finančním nařízením (1) použitelným pro souhrnný rozpočet Evropské unie.

                     5.

                     Cestovní výdaje a výdaje na pobyt, které vzniknou zástupcům a znalcům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v důsledku účasti na činnostech nebo zasedáních agentury v souvislosti s prováděním pracovního programu agentury, budou agenturou zpětně proplaceny na témže základě a v souladu s týmiž postupy nyní platnými pro členské státy Unie.

                     6.

                     Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a začátkem každého následujícího roku požádá Evropská komise Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii o poskytnutí prostředků ve výši jejího příspěvku agentuře na základě tohoto rozhodnutí. Během prvního kalendářního roku své účasti zaplatí Bývalá jugoslávská republika Makedonie příspěvek vypočtený poměrně, a to ode dne zahájení účasti do konce roku. Příspěvek za následující roky bude stanoven podle tohoto rozhodnutí.

                     7.

                     Tento příspěvek je vyjádřen v eurech a platí se na bankovní účet Evropské komise vedený v eurech.

                     8.

                     Bývalá jugoslávská republika Makedonie uhradí svůj příspěvek na základě žádosti o poskytnutí příspěvku do 30 dnů od zaslání této žádosti Evropskou komisí.

                     9.

                     V případě opožděného uhrazení příspěvku jsou Bývalé jugoslávské republice Makedonii účtovány ode dne splatnosti úroky z dlužné částky. Použije se úroková sazba uplatňovaná Evropskou centrální bankou v den splatnosti pro její operace v eurech, zvýšená o 1,5 procentního bodu.

            (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/21 ze dne 23. prosince 2015, kterým se mění rozhodnutí ECB/2008/17, kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek (ECB/2015/51)

text:
               9.1.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 6/5

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2016/21
   ze dne 23. prosince 2015,
   kterým se mění rozhodnutí ECB/2008/17, kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek (ECB/2015/51)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 127 a 128 této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.1 ve spojení s článkem 3.1 a články 5, 16 a 24 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. července 2014 Rada guvernérů rozhodla o prodloužení mandátu Koordinačního úřadu Eurosystému pro zadávání zakázek (EPCO) do 31. prosince 2019. Dne 7. ledna 2015 Rada guvernérů určila Banque centrale du Luxembourg jako hostitelskou banku pro EPCO na toto období.

               (2)

               Kromě národních centrálních bank mohou mít o účast na činnosti EPCO a v jeho společných nabídkových řízeních zájem též vnitrostátní orgány členských států, orgány a instituce Unie nebo mezinárodní organizace. Tato účast by se měla uskutečňovat za podmínek stanovených Radou guvernérů. Tyto podmínky by měly být podobné podmínkám, které platí pro centrální banky.

               (3)

               Dne 13. listopadu 2014 přijala Rada guvernérů obecné zásady o zadávání zakázek na eurobankovky (1). Právní předpisy Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek byly změněny přijetím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (2), která podporuje společné zadávání zakázek na zboží a služby a používání některých centralizovaných technik nákupu. Rada guvernérů se snaží využít aktualizovaných právních předpisů podporou účasti na společném zadávání zakázek.

               (4)

               Zjišťování a hodnocení příležitostí ke společnému zadávání zakázek má mezi úkoly EPCO prioritní postavení a odstoupení od společného zadávání zakázek je možné jen v předem stanovených lhůtách.

               (5)

               S cílem zefektivnit rozpočtové postupy EPCO a podpořit další úsilí v souvislosti s vedením společného zadávání zakázek Rada guvernérů dne 7. ledna 2015 schválila používání finančního rámce ke krytí víceletého rozpočtu. Rada guvernérů rovněž upravila plánování zadávání zakázek tak, aby bylo flexibilnější, přičemž EPCO připraví průběžný plán zadávání zakázek, který bude Rada guvernérů každoročně schvalovat.

               (6)

               Efektivita a účinnost EPCO by měly být vyhodnoceny před skončením jeho mandátu.

               (7)

               Rozhodnutí ECB/2008/17 (3) je proto třeba příslušným způsobem změnit,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Změny rozhodnutí ECB/2008/17
   Rozhodnutí ECB/2008/17 se mění takto:

               1)

               V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/280 (4).

                  (4)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/280 ze dne 13. listopadu 2014 o zřízení systému výroby a zadávání zakázek Eurosystému (ECB/2014/44) (Úř. věst. L 47, 20.2.2015, s. 29).“"

               2)

               V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   EPCO plní tyto základní úkoly:

                           a)

                           zjišťuje příležitosti ke společnému zadávání zakázek, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí nebo i mimo ně, na základě požadavků na zadávání zakázek, které centrální banky zasílají EPCO;

                           b)

                           na základě hodnocení podle písmene a) připravuje a podle potřeby aktualizuje roční plán zadávání zakázek pro společná nabídková řízení;

                           c)

                           připravuje společné požadavky ve spolupráci s centrálními bankami, které se účastní společného nabídkového řízení;

                           d)

                           podporuje centrální banky ve společných nabídkových řízeních;

                           e)

                           podporuje centrální banky při zadávání zakázek týkajících se společných projektů Evropského systému centrálních bank, pokud o to požádá centrální banka, která projekt vede;

                     EPCO může plnit též jiné než výše uvedené úkoly, zejména napomáhat k přijetí osvědčených postupů v oblasti zadávání zakázek v rámci Eurosystému a rozvíjet infrastrukturu (např. dovednosti, funkční nástroje, informační systémy, procesy) potřebnou ke společnému zadávání zakázek.“

               3)

               V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
               „4.   Centrální banky financují rozpočet EPCO v souladu s pravidly přijatými Radou guvernérů, přičemž tento rozpočet může být založen na finančním rámci pokrývajícím několik let nebo na návrhu ročního rozpočtu a může zahrnovat pobídky na podporu vedení projektů společného zadávání zakázek.“

               4)

               V článku 3 se odstavec 7 nahrazuje tímto:
               „7.   Řídící výbor EPCO provede ve vhodné lhůtě před skončením mandátu EPCO hodnocení efektivnosti a účinnosti jeho činnosti. Na základě tohoto hodnocení Rada guvernérů rozhodne o tom, zda je nutné uskutečnit výběrové řízení na novou hostitelskou centrální banku.“

               5)

               V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Poté, co zjistí příležitost ke společnému zadávání zakázek, vyzve EPCO centrální banky, aby se zúčastnily společného nabídkového řízení. Centrální banky informují EPCO v dostatečném předstihu o tom, zda se hodlají účastnit společného nabídkového řízení, a je-li tomu tak, oznámí své obchodní podmínky EPCO. V případech, kdy se nevyžaduje uveřejnění oznámení o zakázce, může centrální banka od účasti ve společném nabídkovém řízení odstoupit do okamžiku, kdy se k účasti formálně zavázala. V případech, kdy se vyžaduje uveřejnění oznámení o zakázce, může centrální banka od účasti odstoupit kdykoli před uveřejněním oznámení o zakázce.“

               6)

               V článku 4 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   EPCO předkládá Radě guvernérů každoročně ke schválení aktualizovaný plán zadávání zakázek pro společná nabídková řízení včetně uvedení vedoucích centrálních bank. Rada guvernérů přijme rozhodnutí o plánu zadávání zakázek a jeho provádění po konzultaci s řídícím výborem EPCO.“

               7)

               Článek 5 se nahrazuje tímto:
               „Článek 5
               Účast dalších institucí
               Rada guvernérů může vyzvat národní centrální banky členských států, které dosud nepřijaly euro, aby se zúčastnily činnosti EPCO a společných nabídkových řízení za stejných podmínek jako jsou ty, které platí pro centrální banky Eurosystému. Rada guvernérů může dále vyzvat vnitrostátní orgány členských států, orgány a instituce Unie nebo mezinárodní organizace, aby se zúčastnily činnosti EPCO a společných nabídkových řízení za podmínek, které Rada guvernérů ve výzvě stanoví. Každá taková výzva se týká pouze společného zadávání zakázek na zboží a služby k uspokojení společných potřeb centrálních bank a vyzvaných subjektů, přičemž stanovené podmínky musí být podobné těm, které platí pro centrální banky Eurosystému.“

         Článek 2
   Závěrečná ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. prosince 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/280 ze dne 13. listopadu 2014 o zřízení systému výroby a zadávání zakázek Eurosystému (ECB/2014/44) (Úř. věst. L 47, 20.2.2015, s. 29).

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

      (3)  Rozhodnutí ECB/2008/17 ze dne 17. listopadu 2008, kterým se stanoví rámec Eurosystému pro společné zadávání zakázek (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 76).


title: 2006/442/ES: Rozhodnutí č. 207 ze dne  7. dubna 2006  týkající se výkladu článku 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 a čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72 o souběhu rodinných dávek nebo přídavků (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi EU a Švýcarskem)

text:
               29.6.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 175/83

      ROZHODNUTÍ č. 207
   ze dne 7. dubna 2006
   týkající se výkladu článku 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 a čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72 o souběhu rodinných dávek nebo přídavků
   (Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi EU a Švýcarskem)
   (2006/442/ES)
   SPRÁVNÍ KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ PRO SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ MIGRUJÍCÍCH PRACOVNÍKŮ,
   s ohledem na čl. 81 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o aplikaci soustav sociálního zabezpečení na osoby zaměstnané, samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství, na jehož základě je povinností Administrativní komise řešit všechny administrativní záležitosti vyplývající z nařízení (EHS) č. 1408/71 a pozdějších nařízení (1),
   s ohledem na článek 76 a čl. 79 odst. 3 uvedeného nařízení a čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 574/72 (2),
   vzhledem k tomu, že:

               (1)

               Je důležité znát rozsah rodinných dávek nebo rodinných přídavků vyplácených z „důvodu výkonu povolání“ nebo „na základě výkonu výdělečné činnosti“ podle článku 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71.

               (2)

               Náležejí-li za stejné období rodinné dávky dvěma různým osobám pro stejného rodinného příslušníka podle právních předpisů jednoho státu a zároveň podle právních předpisů státu, na jehož území mají rodinní příslušníci bydliště, je nárok na rodinné dávky nebo rodinné přídavky podle právních předpisů prvního státu pozastaven až do výše částky rodinných dávek poskytovaných podle právních předpisů druhého členského státu v souladu s článkem 76 nařízení (EHS) č. 1408/71, jestliže rodinné dávky náležejí podle právních předpisů druhého státu „z důvodu výkonu povolání“. Obdobné ustanovení týkající se dávek pro důchodce a sirotky je obsaženo v čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71.

               (3)

               Článek 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 nerozlišují mezi dávkami nebo přídavky vyplácenými z důvodu výkonu neplaceného povolání nebo na základě výkonu neplacené výdělečné činnosti a těmi vyplácenými z důvodu výkonu placeného povolání nebo na základě výkonu placené výdělečné činnosti.

               (4)

               Kromě toho právní předpisy některých členských států stanoví, že období pozastavení nebo přerušení současného zaměstnání nebo výdělečné činnosti z důvodu dovolené, nezaměstnanosti, dočasné pracovní neschopnosti, stávek nebo výluk jsou považována za období zaměstnání nebo výdělečné činnosti pro účely získání nároku na rodinné dávky nebo rodinné příspěvky nebo jsou považována za období nečinnosti, na základě kterého případně vzniká buď sám o sobě nebo v důsledku předchozího zaměstnání nebo výdělečné činnosti nárok na rodinné dávky nebo rodinné přídavky.

               (5)

               S cílem vyhnout se nejistotě nebo rozdílům ve výkladu je důležité definovat rozsah výrazů „výkon povolání“ a „výkon výdělečné činnosti“.

               (6)

               Je rovněž nezbytné znát rozsah výrazu „výdělečná činnost“ uvedeného v čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72.

               (7)

               Náležejí-li za stejné období rodinné dávky dvěma různým osobám pro stejného rodinného příslušníka podle právních předpisů jednoho státu a zároveň podle právních předpisů jiného státu, podle kterých získání nároku na dávky nepodléhá podmínkám pojištění, zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti, je nárok na rodinné dávky podle právních předpisů prvního státu pozastaven až do výše částky rodinných dávek poskytovaných podle právních předpisů druhého státu v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) bodu i) nařízení (EHS) č. 574/72, jestliže je ve druhém státě vykonávána výdělečná činnost . Obdobné ustanovení týkající se dávek pro důchodce a sirotky je obsaženo v čl. 10 odst. 1 písm. b) bodu ii) nařízení (EHS) č. 574/72.

               (8)

               V případě souběhu rodinných dávek nebo přídavků je účelem čl. 10 odst. 1 propůjčit výkonu výdělečné činnosti v členském státě, kde nárok na rodinné dávky nebo přídavky nevyplývá z této činnosti, stejný účinek jako v členském státě, kde uvedený nárok z výkonu výdělečné činnosti vzniká. Článek 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 a čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72 by měly být vykládány stejným způsobem.

               (9)

               V případě, kdy je status aktivního zaměstnání pracovníka pozastaven z důvodu neplacené dovolené dané osoby po narození dítěte a za účelem výchovy tohoto dítěte, odkázal Soudní dvůr Evropských společenství na článek 73 nařízení (EHS) č. 1408/71 ve spojení s čl. 13 odst. 2 písm. a) nařízení (EHS) č. 1408/71 (3). Uvedená neplacená dovolená musí být proto považována za povolání nebo výdělečnou činnost pro účely článku 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71, jakož i pro účely čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72. V této souvislosti Soudní dvůr potvrdil, že výše uvedená ustanovení lze použít, pouze pokud má dotyčná osoba status zaměstnané nebo samostatně výdělečné osoby ve smyslu čl. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1408/71, který vyžaduje, aby byla tato osoba pojištěna alespoň v jednom odvětví systému sociálního zabezpečení. Tím jsou vyloučeny osoby na neplacené dovolené, které již nejsou pojištěny v rámci žádného systému sociálního zabezpečení příslušného členského státu.

               (10)

               Vzhledem k různorodosti systémů neplacené dovolené a probíhajícím změnám vnitrostátních právních předpisů je k dispozici pouze demonstrativní seznam případů, kdy je osoba během trvání dovolené považována za osobu vykonávající povolání nebo výdělečnou činnost. Z uvedeného důvodu není vhodné vymezit všechny případy, ve kterých je taková neplacená dovolená rovnocenná zaměstnání nebo výdělečné činnosti, a případy, kdy nezbytná úzká vazba na výdělečnou činnost chybí.
               Po zvážení s ohledem na podmínky uvedené v čl. 80 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71,

         ROZHODLA TAKTO:

               1.

               Pro účely článku 76 a čl. 79 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 se rodinné dávky nebo rodinné přídavky považují za splatné z „důvodu výkonu povolání“ nebo „na základě výkonu výdělečné činnosti“ zejména:

                           a)

                           při faktickém výkonu povolání nebo výdělečné činnosti, též neplacené; a také

                           b)

                           v průběhu jakéhokoliv období dočasného pozastavení uvedeného povolání nebo výdělečné činnosti

                                       i)

                                       z důvodu nemoci, mateřství, pracovního úrazu, nemoci z povolání nebo nezaměstnanosti, pokud jsou v těchto případech vypláceny mzdy nebo dávky, s výjimkou důchodů; nebo

                                       ii)

                                       během placené dovolené, stávky nebo výluky; nebo

                                       iii)

                                       během neplacené dovolené za účelem výchovy dítěte, pokud je tato dovolená považována za rovnocennou zaměstnání nebo výdělečné činnosti v souladu s odpovídajícími právními předpisy.

               2.

               Pro účely čl. 10 odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72 se za „výkon výdělečné činnosti“ považuje zejména:

                           a)

                           faktický výkon výdělečné činnosti, též neplacené; a také

                           b)

                           dočasné pozastavení uvedené výdělečné činnosti

                                       i)

                                       z důvodu nemoci, mateřství, pracovního úrazu, nemoci z povolání nebo nezaměstnanosti, pokud jsou v těchto případech vypláceny mzdy nebo dávky, s výjimkou důchodů; nebo

                                       ii)

                                       během placené dovolené, stávky nebo výluky; nebo

                                       iii)

                                       během neplacené dovolené za účelem výchovy dítěte, pokud je tato dovolená považována za rovnocennou zaměstnání nebo výdělečné činnosti v souladu s odpovídajícími právními předpisy.

               3.

               Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí č. 119 ze dne 24. února 1983. Vstoupí v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníka Evropské unie.

            předseda správní komise

         Bernhard SPIEGEL

      (1)  Úř. věst. L 149, 5.7.1971, s. 2. Nařízení naposledy novelizováno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 629/2006 (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 74, 27.3.1972, s. 1. Nařízení naposledy novelizováno nařízením (ES) č. 629/2006.

      (3)  Rozsudek ze dne 7. června 2005 ve věci C-543/03, „Dodl a Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse“.


title: Rozhodnutí Rady 2012/711/SZBP ze dne 19. listopadu 2012 o podpoře činností Unie za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií společného postoje 2008/944/SZBP ve třetích zemích

text:
               20.11.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/62

         ROZHODNUTÍ RADY 2012/711/SZBP
   ze dne 19. listopadu 2012
   o podpoře činností Unie za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií společného postoje 2008/944/SZBP ve třetích zemích
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská bezpečnostní strategie přijatá dne 12. prosince 2003 hlavami států a předsedy vlád uvádí pět hlavních otázek, jež bude Unie muset řešit v období po skončení studené války: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nekontrolovaného pohybu konvenčních zbraní jsou významným prvkem čtyř z uvedených pěti otázek. Strategie vyzdvihuje význam kontrol vývozu pro zastavení šíření zbraní hromadného ničení.

               (2)

               Dne 5. června 1998 Unie přijala politicky závazný Kodex chování pro vývoz zbraní, v němž jsou stanovena společná kritéria pro regulaci zákonného obchodu s konvenčními zbraněmi. Kodex byl pravidelně aktualizován.

               (3)

               Strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi, přijatá na zasedání Evropské rady ve dnech 15. a 16. prosince 2005, stanoví, že Unie podporuje posilování kontrol vývozu a prosazování kritérií Kodexu chování pro vývoz zbraní na regionální a mezinárodní úrovni, mimo jiné prostřednictvím pomoci třetím zemím při vypracovávání vnitrostátních právních předpisů v této oblasti a prosazováním opatření ke zvyšování transparentnosti.

               (4)

               Dne 8. prosince 2008 byl Kodex chování pro vývoz zbraní nahrazen právně závazným společným postojem Rady 2008/944/SZBP, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (1). V uvedeném společném postoji je stanoveno osm kritérií, podle nichž se mají posuzovat žádosti o vývoz konvenčních zbraní. Rovněž je v něm zahrnut mechanismus oznamování a konzultační mechanismus pro zamítnutí vývozu zbraní, jakož i opatření v oblasti transparentnosti, jako je zveřejňování výročních zpráv Unie o vývozu zbraní.

               (5)

               V souladu s článkem 7 společného postoje 2008/944/SZBP a v zájmu maximalizace účinnosti uvedeného společného postoje se členské státy dohodly, že budou v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky usilovat o posílení spolupráce a podporovat konvergenci v oblasti vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu. Zásady a kritéria společného postoje 2008/944/SZBP oficiálně podpořilo několik třetích zemí.

               (6)

               Podle článku 11 společného postoje 2008/944/SZBP mají členské státy vynakládat maximální úsilí, aby podnítily další státy vyvážející zbraně k uplatňování kritérií obsažených v uvedeném společném postoji.

               (7)

               Unie a její členské státy jsou vázány mlčenlivostí ve věci výměny informací o politikách pro vývoz zbraní, zejména s přijímajícími třetími zeměmi.

               (8)

               Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN za podpory všech členských států Evropské unie rezoluci č. 61/89 nazvanou „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a převody konvenčních zbraní“, čímž byl formálně zahájen proces OSN zaměřený na jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi.

               (9)

               Dne 12. ledna 2010 přijalo Valné shromáždění OSN za podpory všech členských států Evropské unie rezoluci č. 64/48 nazvanou „Smlouva o obchodu se zbraněmi“, v níž se svolává konference OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi, která se má konat v roce 2012 po čtyři po sobě následující týdny s cílem vypracovat právně závazný nástroj s co nejpřísnějšími společnými mezinárodními normami pro převody konvenčních zbraní.

               (10)

               Na konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi konané v červenci roku 2012 se nepodařilo dosáhnout dohody o konečném znění této smlouvy, bylo však dosaženo značného pokroku, o čemž svědčí návrh znění smlouvy předložený předsedou konference dne 26. července 2012. Unie plně podporuje rychlé ukončení jednání prostřednictvím svolání kratší závěrečné konference OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi na začátku roku 2013 podle stejných pravidel jako první konference s cílem uzavřít jednání o smlouvě na základě návrhu znění předloženého předsedou dne 26. července 2012.

               (11)

               V letech 2005, 2006, 2007, 2010 a 2012 Rada přijala závěry, kterými vyjádřila podporu jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi a zdůraznila význam spolupráce v tomto procesu s dalšími státy a regionálními organizacemi.

               (12)

               Dne 17. března 2008 Rada přijala společnou akci 2008/230/SZBP na podporu činností EU za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií Kodexu chování EU pro vývoz zbraní ve třetích zemích (2). V rámci uvedené společné akce byla uspořádána série čtyř regionálních seminářů pro země v jihovýchodní Evropě, východní Evropě a jižním Kavkazu a v severní Africe.

               (13)

               Dne 22. prosince 2009 Rada přijala rozhodnutí 2009/1012/SZBP na podporu činností Unie za účelem prosazování kontroly vývozu zbraní a zásad a kritérií společného postoje 2008/944/SZBP ve třetích zemích (3). V rámci uvedeného rozhodnutí byla uspořádána série pěti regionálních seminářů pro země v jihovýchodní Evropě, východní Evropě a jižním Kavkazu a v severní Africe. Rozhodnutí 2009/1012/SZBP rovněž stanovilo, že členské státy uspořádají čtyři studijní návštěvy pro země kandidující na členství v Unii.

               (14)

               V uplynulých letech Unie poskytovala pomoc na zlepšení kontrol vývozu zboží dvojího užití ve třetích zemích, a to v rámci projektů prováděných v rámci jiných finančních nástrojů Unie, než je rozpočet společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

               (15)

               Rada pověřila technickým prováděním rozhodnutí 2009/1012/SZBP německý Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (dále jen BAFA), který v lednu roku 2012 úspěšně završil organizaci veškerých činností podle uvedeného rozhodnutí. BAFA byl rovněž určen jako subjekt, jenž má provádět projekty v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití financované Unie v rámci nástroje stability. V této souvislosti je volba BAFA jako subjektu, jenž má provádět další činnosti Unie v oblasti kontrol vývozu, odůvodněna prokázanými zkušenostmi, kvalifikacemi a nezbytnými odbornými znalostmi ohledně provádění příslušného acquis Unie a jeho prosazování ve vztahu ke třetím zemím a posílí návaznost a celkovou soudržnost pomoci Unie v této oblasti,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   V zájmu prosazování míru a bezpečnosti a v souladu s Evropskou bezpečnostní strategií Unie usiluje o dosažení těchto cílů:

               a)

               v souladu se zásadami stanovenými ve společném postoji 2008/944/SZBP prosazovat lepší kontroly vývozu zbraní třetími zeměmi a usilovat o doplňkovost a součinnost s projekty Unie zaměřenými na pomoc v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití;

               b)

               na vnitrostátní a regionální úrovni podporovat úsilí třetích zemí o dosažení odpovědnějšího a transparentnějšího obchodu s konvenčními zbraněmi.

         2.   Unie sleduje cíle uvedené v odstavci 1 prostřednictvím následujících činností prováděných v rámci projektů:

               a)

               ve třetích zemích nadále prosazuje kritéria a zásady společného postoje 2008/944/SZBP na základě výsledků dosažených při provádění rozhodnutí 2009/1012/SZBP a společné akce 2008/230/SZBP;

               b)

               poskytuje třetím zemím pomoc při případném vypracovávání, aktualizaci a provádění příslušných legislativních a správních opatření zaměřených na zavedení účinného systému kontroly vývozu konvenčních zbraní;

               c)

               pomáhá zemím s odbornou přípravou úředníků vydávajících licence a úředníků pověřených vymáháním práva, aby bylo zajištěno náležité provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní;

               d)

               prosazuje transparentnost a odpovědnost v mezinárodním obchodu ze zbraněmi, a to i podporou vnitrostátních a regionálních opatření za účelem prosazování transparentnosti a patřičného dohledu při vývozu konvenčních zbraní;

               e)

               podněcuje třetí země, aby podpořily vypracování a provádění právně závazné smlouvy o obchodu se zbraněmi stanovující společné normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi.

         Činnosti v rámci projektů uvedené v tomto odstavci jsou podrobně popsány v příloze.
   Článek 2
   1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
   2.   Činnosti v rámci projektů uvedené v čl. 1 odst. 2 provádí po technické stránce BAFA.
   3.   BAFA své úkoly plní pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s BAFA nezbytná ujednání.
   Článek 3
   1.   Finanční referenční částka na provádění činností v rámci projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se stanoví na 1 860 000 EUR.
   2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
   3.   Komise dohlíží nad řádnou správou finanční referenční částky uvedené v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s BAFA finanční dohodu. Tato dohoda stanoví, že BAFA zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
   4.   Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o datu uzavření uvedené finanční dohody.
   Článek 4
   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí Rady na základě pravidelných zpráv vypracovávaných BAFA. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení. Komise podává zprávy o finančních aspektech provádění činností v rámci projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Jeho použitelnost končí 24 měsíců po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3, nebo šest měsíců po přijetí, nebude-li v této lhůtě uzavřena žádná finanční dohoda.

      V Bruselu dne 19. listopadu 2012.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99.

      (2)  Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 81.

      (3)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 16.

      PŘÍLOHA

         ČINNOSTI V RÁMCI PROJEKTŮ PODLE ČL. 1 ODST. 2

      1.   Cíle

      Cílem tohoto rozhodnutí je prosazovat lepší kontroly vývozu zbraní třetími zeměmi a na vnitrostátní a regionální úrovni podporovat úsilí třetích zemí o dosažení odpovědnějšího a transparentnějšího mezinárodního obchodu s konvenčními zbraněmi. Tyto cíle se sledují v souladu se zásadami stanovenými ve společném postoji 2008/944/SZBP, přičemž se usiluje o doplňkovost a součinnost s projekty Unie zaměřenými na pomoc poskytovanou v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití.
      V zájmu dosažení výše uvedených cílů Unie ve třetích zemích nadále prosazuje kritéria a zásady společného postoje 2008/944/SZBP a bude přitom vycházet z výsledků dosažených při provádění rozhodnutí 2009/1012/SZBP a společné akce 2008/230/SZBP. Za tímto účelem se třetím zemím poskytne pomoc k případnému vypracování, aktualizaci a provádění příslušných legislativních a správních opatření zaměřených na zavedení účinného systému kontroly vývozu konvenčních zbraní. Rovněž by se měla poskytnout podpora na odbornou přípravu úředníků vydávajících licence a úředníků pověřených vymáháním práva, kteří ve třetích zemích nesou odpovědnost za provádění a prosazování kontrol vývozu zbraní, jakož i na vnitrostátní a regionální opatření na prosazování transparentnosti a patřičného dohledu při vývozu konvenčních zbraní.
      Cíl, jímž je dosažení odpovědnějšího a transparentnějšího mezinárodního obchodu s konvenčními zbraněmi, bude rovněž sledován tím, že se ve vztahu ke třetím zemím bude prosazovat vypracování a provádění právně závazné smlouvy o obchodu se zbraněmi stanovující společné mezinárodní normy pro celosvětový obchod s konvenčními zbraněmi.
      2.   Popis činností v rámci projektů

      2.1   Cíl projektu

      Poskytnout technickou pomoc řadě třetích zemí, jež projevily zájem a prokázaly ochotu zlepšit své normy a postupy v oblasti kontroly vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, a uvést jejich normy a postupy v soulad s normami a postupy dohodnutými a používanými členskými státy a stanovenými ve společném postoji 2008/944/SZBP a v doprovodné uživatelské příručce.
      2.2   Popis projektu

      2.2.1   Regionální pracovní semináře

      Projekt se uskuteční v podobě až osmi dvoudenních pracovních seminářů určených úředníkům třetích zemí a poskytne odbornou přípravu v příslušných oblastech kontroly vývozu konvenčních zbraní. Seminářů by se účastnili i státní úředníci ze třetích zemí, jako jsou celní úředníci a úředníci pověření vymáháním práva, úředníci z příslušných ministerstev a donucovacích orgánů, zástupci vnitrostátních parlamentů, průmyslu a občanské společnosti. Odbornou přípravu poskytnou odborníci ze státních správ členských států, zástupci ze zemí, které se ztotožnily se společným postojem 2008/944/SZBP, úředníci z příslušných orgánů Unie a zástupci soukromého sektoru a občanské společnosti.
      Pracovní semináře se mohou konat v přijímací zemi nebo na jiném místě, které bude určeno po konzultaci s Pracovní skupinou Rady pro vývoz konvenčních zbraní a vysokým představitelem.
      Regionální semináře budou uspořádány pro tyto země:

                  a)

                  až 3 pracovní semináře pro země jihovýchodní Evropy;

                  b)

                  až 3 pracovní semináře pro východoevropské a kavkazské země evropské politiky sousedství;

                  c)

                  až 2 pracovní semináře pro severoafrické středomořské země evropské politiky sousedství.

            2.2.2   Výměny zaměstnanců

      Projekt se uskuteční v podobě až šesti studijních návštěv vládních úředníků, úředníků celní správy a úředníků vydávajících licence do příslušných orgánů členských států a v podobě nejvýše osmi až jednoměsíčních studijních návštěv vládních úředníků a úředníků vydávajících licence z členských států do příslušných orgánů přijímacích zemí.
      2.2.3   Pomoc poskytovaná jednotlivým přijímacím zemím

      Projekt se uskuteční v podobě až deseti dvoudenních pracovních seminářů uspořádaných pro jednotlivé přijímací země, na něž budou pozváni státní úředníci, včetně vládních úředníků, úředníků vydávajících licence i úředníků pověřených vymáháním práva z přijímacích zemí. Bude upřednostňováno, aby se tyto akce konaly v přijímacích zemích, přičemž odborné znalosti poskytnou odborníci z členských států.
      2.2.4   Internetový portál věnovaný kontrole vývozu zbraní ve třetích zemích

      Projekt bude spočívat ve vytvoření internetového portálu dostupného úředníkům z členských států a třetích zemí, jehož účelem bude prosazovat kontroly vývozu zbraní v souladu se zásadami a kritérii společného postoje 2008/944/SZBP. Portál poskytne přijímacím zemím stálý přístup k technickým zdrojům nezbytným pro provádění a posílení jejich kontrol vývozu zbraní a usnadní sdílení příslušných informací o dalších informačních činnostech Unie stanovených v tomto rozhodnutí s úředníky přijímajících zemí, kteří by se nemohli přímo účastnit činností souvisejících s poskytováním pomoci a informací. Portál dále poskytne technické a podrobné informace o systémech kontroly vývozu v členských státech a přijímacích zemích, jež budou použity jako podpůrný materiál během činností souvisejících s poskytováním pomoci podle tohoto rozhodnutí.
      Internetový portál bude rovněž doplněn řadou činností zaměřených na zvýšení viditelnosti informačních činností Unie a na podporu souladu se společným postojem 2008/944/SZBP. Tyto činnosti budou zahrnovat zveřejňování pravidelných informačních bulletinů a vhodnou kampaň ve sdělovacích prostředcích.
      2.2.5   Akce zaměřené na hodnocení

      V zájmu vyhodnocení činností podle tohoto rozhodnutí v polovině a na konci období, na němž se budou společně podílet přijímací země a členské státy, budou v Bruselu uspořádány až dvě dvoudenní akce v rámci zasedání Pracovní skupiny Rady pro vývoz konvenčních zbraní. Na tato setkání mohou být pozváni až dva zástupci z každé přijímací země, odpovědní za kontrolu vývozu zbraní.
      3.   Koordinace s dalšími projekty pomoci eu v oblasti kontroly vývozu

      Na základě zkušeností s předchozími informačními činnostmi Unie v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití i konvenčních zbraní je při poskytování pomoci třetím zemím třeba usilovat o maximální součinnost a doplňkovost, aby se zajistila co největší účinnost a soudržnost činností Unie. Za tímto účelem je třeba zachovat možnost uspořádání některých činností uvedených v bodech 2.2.1 až 2.2.4 společně s dalšími činnostmi v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití financovanými v rámci jiných finančních nástrojů Unie, než je rozpočet společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Při této činnosti budou plně dodržována právní a finanční omezení stanovená pro využívání příslušných finančních nástrojů Unie.
      4.   Přijímající země

      Mezi příjemce činností v rámci projektu patří státní úředníci a zástupci průmyslu a občanské společnosti z těchto zemí:

                  i)

                  země jihovýchodní Evropy (Albánie, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Chorvatsko a Srbsko),

                  ii)

                  severoafrické středomořské země evropské politiky sousedství (Alžírsko, Egypt, Libye, Maroko a Tunisko),

                  iii)

                  východoevropské a kavkazské země evropské politiky sousedství (Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavská republika a Ukrajina).

            Pro každý typ činností stanovených v tomto rozhodnutí budou vybrány konkrétní přijímací země na základě mimo jiné následujících kritérií:

                  —

                  závazek třetí země zlepšit své kontroly vývozu konvenčních zbraní a uvést je v soulad se standardy Unie,

                  —

                  význam třetí země pro světový obchod se zbraněmi,

                  —

                  dopad předchozí pomoci Unie na národní systém vývozu konvenčních zbraní třetí země a očekávaný dlouhodobý a udržitelný dopad další pomoci.

            Pracovní skupina Rady pro vývoz konvenčních zbraní může na žádost vysokého představitele rozhodnout na základě náležitého odůvodnění o změně seznamu přijímacích zemí.
      5.   Posouzení dopadů

      Dopad tohoto rozhodnutí by měl být posouzen z technického hlediska po dokončení posledních činností, které v něm jsou stanoveny. Posouzení dopadů provede vysoký představitel ve spolupráci s příslušnými pracovními skupinami Rady a tam, kde je to vhodné, s delegacemi Unie v přijímacích zemí a s dalšími zúčastněnými stranami.
      6.   Doba trvání

      Celková odhadovaná doba trvání projektů bude 24 měsíců.
      7.   Subjekt pověřený technickým prováděním

      Technické provádění tohoto rozhodnutí bude svěřeno BAFA, jenž bude své úkoly plnit pod vedením vysokého představitele.
      8.   Podávání zpráv

      BAFA bude vypracovávat pravidelné zprávy, včetně zpráv po dokončení každé z popsaných činností. Zprávy by měly být vysokému představiteli předloženy nejpozději šest týdnů po dokončení příslušných činností.
      9.   Odhadované celkové náklady projektu a finanční příspěvek Unie

      Celkové náklady projektu činí 1 860 000 EUR.


Důležité právní upozornění

|

52004DP0384

Úřední věstník 085 E , 07/04/2005 S. 0050 - 0051

		P5_TA(2004)0384Schválení Evropské komise v novém složeníUsnesení Evropského parlamentu, kterým se schvaluje Komise v nové podoběEvropský parlament,- s ohledem na čl. 214 odst. 2 třetí pododstavec a článek 215 Smlouvy o ES,- s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie [1], a zejména na článek 45 tohoto aktu,- s ohledem na kandidáty nominované 10 novými členskými státy na členy Komise, jimiž jsou Péter Balázs, Joe Borg, Ján Figeľ, Dalia Grybauskaitė, Danuta Hübner, Siim Kallas, Sandra Kalniete, Markos Kyprianou, Janez Potočnik a Pavel Telička,- s ohledem na slyšení kandidátů, které pořádala Konference předsedů výborů Evropského parlamentu ve dnech 13.- 15. dubna 2004,- s ohledem na záměr Rady jmenovat 10 nových členů Komise nejpozději do 5. května 2004, jak se uvádí v dopise Rady předsedovi Evropského parlamentu ze dne 26. února 2004,- s ohledem na odstoupení pana Michela Barniera z funkce člena Komise, které bylo oznámeno dne 31. března 2004,- s ohledem na to, že dne 1. dubna 2004 vláda Francouzské republiky nominovala na člena Komise pana Jacquese Barrota,- s ohledem na odstoupení pana Pedra Solbese Miry z funkce člena Komise, které bylo oznámeno dne 17. dubna 2004,- s ohledem na to, že dne 19. dubna 2004 Španělské království nominovalo na člena Komise pana Joaquína Almuniu,- s ohledem na slyšení kandidátů, kteří mají nahradit pana Barniera a pana Solbese Miru, jež proběhla ve dnech 26. dubna 2004 a 27. dubna 2004,- s ohledem na představení nové rozšířené Komise jejím předsedou dne 5. května 2004,- s ohledem na článek 33 svého jednacího řádu,A. bera na vědomí výsledky slyšení deseti nominovaných komisařů z nových členských zemí shrnuté v hodnotících dopisech zaslaných jednotlivými předsedy parlamentních výborů předsedovi Konference předsedů výborů a doporučení Konference předsedů výborů Konferenci předsedů,B. připomínaje, že v souladu s postupem stanoveným ve smlouvách a v jednacím řádu Parlamentu musí být nová Komise schválena Parlamentem předtím, než se dne 1. listopadu 2004 ujme své funkce, a že se v této fázi budou konat podrobná a rozhodující slyšení v parlamentních výborech,C. uznávaje, že Komise, v jejímž čele stojí p. Prodi, musí nadále pokračovat v plnění svých povinností v souladu s legislativním a pracovním plánem na rok 2004 a s usnesením Parlamentu ze dne 17. prosince 2003 [2] v této věci až do konce svého mandátu, avšak očekávaje, že v období po volbách nebude Komise přicházet s novými politicky významnými podněty, které by se vztahovaly k období po skončení jejího mandátu,D. připomínaje rozhodnutí Rady ze dne 9. července 1999 [3] nepřistoupit k nahrazení odstupujících komisařů a naléhaje na členské státy a Radu, aby nenahrazovaly členy současné Komise, kteří opustí své funkce před koncem jejího funkčního období,E. opakuje znovu svoji výzvu ve prospěch souběhu funkčních období Evropského parlamentu a Komise,F. vyzývaje k přezkoumání postupu tak, aby se vztahoval na situace, kdy jednotliví členové opustí Komisi před koncem svých funkčních období;1. schvaluje Komisi v její nové podobě na zbývající část jejího funkčního období do 31. října 2004;2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi a vládám členských států.[1] Úř. věst. č. L 236, 23.9.2003, s.33..[2] P5_TA(2003)0585.[3] Úř. věst. č. L 192, 24.7.1999, s. 53.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2015/2210 ze dne 27. října 2015 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského inovačního a technologického institutu na rozpočtový rok 2013

text:
               1.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 314/34

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2015/2210
   ze dne 27. října 2015
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského inovačního a technologického institutu na rozpočtový rok 2013
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského inovačního a technologického institutu za rozpočtový rok 2013,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského inovačního a technologického institutu za rozpočtový rok 2013 spolu s odpověďmi institutu (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2013 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 17. února 2015 o udělení absolutoria Evropskému inovačnímu a technologickému institutu za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

               —

               s ohledem své rozhodnutí ze dne 29. dubna 2015 (3) o odložení udělení absolutoria za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2013 spolu s odpověďmi ředitele Evropského inovačního a technologického institutu,

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4),

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (6), a zejména na článek 21 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na druhou zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0282/2015),

               1.

               uděluje absolutorium řediteli Evropského inovačního a technologického institutu za plnění rozpočtu institutu na rozpočtový rok 2013;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropského inovačního a technologického institutu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 442, 10.12.2014, s. 184.

      (2)  Viz poznámka pod čarou 1.

      (3)  Úř. věst. L 255, 30.9.2015, s. 409.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (8)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.