title: Rozhodnutí Rady 2014/213/SZBP ze dne 14. dubna 2014, kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice

text:
                  15.4.2014

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 111/83

         ROZHODNUTÍ RADY 2014/213/SZBP
         ze dne 14. dubna 2014,
         kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 25. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice (1).

                     (2)

                     Vzhledem k událostem v Guinejské republice by mělo být ukončeno zbrojní embargo, jakož i embargo na vybavení, které by mohlo být použito k vnitřní represi.

                     (3)

                     Rozhodnutí 2010/638/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Články 1 a 2 rozhodnutí 2010/638/SZBP se zrušují.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Lucemburku dne 14. dubna 2014.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               C. ASHTON

            (1)  Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 10.


title: Rozhodnutí Rady 2011/635/SZBP ze dne 26. září 2011 , kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 249/12

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/635/SZBP
   ze dne 26. září 2011,
   kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na článek 29 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. prosince 2002 přijala Rada společný postoj 2002/960/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku (1) v návaznosti na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 733 (1992), č. 1356 (2001) a č. 1425 (2002).

               (2)

               Dne 16. února 2009 přijala Rada společný postoj 2009/138/SZBP o omezujících opatřeních vůči Somálsku a o zrušení společného postoje 2002/960/SZBP (2), kterým se provádí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1844 (2008). Dne 1. března 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/126/SZBP, kterým se mění společný postoj 2009/138/SZBP (3) a provádí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1907 (2009).

               (3)

               Dne 26. dubna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/231/SZBP (4) o omezujících opatřeních vůči Somálsku a o zrušení společného postoje 2009/138/SZBP v návaznosti na přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1916 (2010) a na přijetí seznamu osob a subjektů, na něž se omezující opatření vztahují, Výborem pro sankce zřízeným na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 751 (1992) o Somálsku (dále jen „Výbor pro sankce“).

               (4)

               Dne 28. července 2011 provedl Výbor pro sankce aktualizaci seznamu osob a subjektů, na něž se omezující opatření vztahují.

               (5)

               Dne 29. července 2011 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 2002 (2011), kterou se rozšiřují kritéria pro označení osob a subjektů tak, aby se vztahovala na vedoucí politické nebo vojenské představitele, kteří do ozbrojených konfliktů v Somálsku najímají děti nebo je při nich využívají, čímž porušují platné mezinárodní právo, a na osoby a subjekty odpovědné za porušování platného mezinárodního práva v Somálsku v souvislosti s cílenými útoky na civilní obyvatelstvo včetně dětí a žen v rámci ozbrojených konfliktů, včetně zabití a těžkého ublížení na zdraví, sexuálního a genderového násilí, útoků na školy a nemocnice a únosu a nuceného vysídlení.

               (6)

               Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2002 (2011) dále upřesnila výjimku umožňující zpřístupnění finančních prostředků, jiných finančních aktiv nebo hospodářských zdrojů nezbytných k zajištění včasné dodávky naléhavě nutné humanitární pomoci v Somálsku ze strany Organizace spojených národů, jejích specializovaných agentur nebo programů, humanitárních organizací se statusem pozorovatele v rámci Valného shromáždění OSN, které poskytují humanitární pomoc, a jejich partnerů zabývajících se prováděním.

               (7)

               Rozhodnutí 2010/231/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2010/231/SZBP se mění takto:

               1)

               Článek 2 se nahrazuje tímto:
               „Článek 2
               Omezující opatření stanovená v článku 3, čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 1 a 2 se použijí vůči osobám a subjektům, které Výbor pro sankce označí za:

                           —

                           osoby či subjekty zapojené do činností, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska, či poskytující podporu pro tyto činnosti, a to včetně činností, jež ohrožují dohodu z Džibuti ze dne 18. srpna 2008 nebo politický proces, nebo za osoby či subjekty, které hrozí prozatímním federálním orgánům nebo misi AMISOM silou;

                           —

                           osoby či subjekty, které porušily zbrojní embargo a související opatření podle článku 1;

                           —

                           osoby či subjekty, které brání dodávkám humanitární pomoci do Somálska nebo přístupu k humanitární pomoci či její distribuci v Somálsku;

                           —

                           osoby či subjekty ve vedoucích politických a vojenských funkcích, které do ozbrojených konfliktů v Somálsku najímají děti nebo je při nich využívají, čímž porušují platné mezinárodní právo;

                           —

                           osoby či subjekty odpovědné za porušování platného mezinárodního práva v Somálsku v souvislosti s cílenými útoky na civilní obyvatelstvo včetně dětí a žen v rámci ozbrojených konfliktů, včetně zabití a těžkého ublížení na zdraví, sexuálního a genderového násilí, útoků na školy a nemocnice a únosu a nuceného vysídlení.

                     Příslušné osoby a subjekty jsou uvedeny v příloze.“

               2.

               V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
               „6.   Odstavce 1 a 2 se nevztahují na zpřístupnění finančních prostředků, jiných finančních aktiv nebo hospodářských zdrojů nezbytných k zajištění včasné dodávky naléhavě nutné humanitární pomoci v Somálsku ze strany Organizace spojených národů, jejích specializovaných agentur nebo programů, humanitárních organizací se statusem pozorovatele v rámci Valného shromáždění OSN, které poskytují humanitární pomoc, a jejich partnerů zabývajících se prováděním, včetně dvoustranně nebo mnohostranně financovaných nevládních organizací zapojených do konsolidované výzvy OSN pro Somálsko.“

         Článek 2
   Příloha rozhodnutí 2010/231/SZBP se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 26. září 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. KOROLEC

      (1)  Úř. věst. L 334, 11.12.2002, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 46, 17.2.2009, s. 73.

      (3)  Úř. věst. L 51, 2.3.2010, s. 18.

      (4)  Úř. věst. L 105, 27.4.2010, s. 17.

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA

               SEZNAM OSOB A SUBJEKTŮ PODLE ČLÁNKU 2

            I.   Osoby

                        1.

                        Yasin Ali Baynah (také znám jako a) Ali, Yasin Baynah, b) Ali, Yassin Mohamed, c) Baynah, Yasin, d) Baynah, Yassin, e) Baynax, Yasiin Cali, f) Beenah, Yasin, g) Beenah, Yassin, h) Beenax, Yasin, i) Beenax, Yassin, j) Benah, Yasin, k) Benah, Yassin, l) Benax, Yassin, m) Beynah, Yasin, n) Binah, Yassin, o) Cali, Yasiin Baynax)
                        Datum narození: 24. prosince 1965. Státní příslušnost: Somálsko. Alternativní státní příslušnost: Švédsko. Místo: Rinkeby, Stockholm, Švédsko; Mogadišo, Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Yasin Ali Baynah podněcoval k útokům proti prozatímní federální vládě (TFG) a proti misi Africké unie v Somálsku (AMISOM). Dále organizoval podporu a získával prostředky jménem Aliance pro znovuosvobození Somálska a skupiny Hizbul Islam, které se aktivně podílely na činnostech ohrožujících mír a bezpečnost Somálska, včetně zamítnutí dohody z Džibuti, a na útocích proti ozbrojeným silám prozatímní federální vlády a mise AMISOM v Mogadišu.

                        2.

                        Hassan Dahir Aweys (také znám jako a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Hassan Dahir, c) Awes, Shaykh Hassan Dahir, d) Aweyes, Hassen Dahir, e) Aweys, Ahmed Dahir, f) Aweys, Sheikh, g) Aweys, Sheikh Hassan Dahir, h) Dahir, Aweys Hassan, i) Ibrahim, Mohammed Hassan, j) OAIS, Hassan Tahir, k) Uways, Hassan Tahir, l) „Hassan, Sheikh“)
                        Datum narození: 1935. Občanství: Somálsko. Státní příslušnost: Somálsko. Místo: Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Hassan Dahir Aweys vystupoval a nadále vystupuje jako vysoký politický a ideologický představitel řady ozbrojených opozičních skupin odpovědných za opakované porušování všeobecného a úplného zbrojního embarga nebo za činnosti ohrožující mírovou dohodu z Džibuti a ozbrojené síly prozatímní federální vlády (TFG) a mise Africké unie v Somálsku (AMISOM). Od června roku 2006 do září roku 2007 zastával AWEYS funkci předsedy ústředního výboru Svazu islámských soudů; v červenci roku 2008 se sám prohlásil předsedou asmarského křídla (Asmara wing) Aliance pro znovuosvobození Somálska; a v květnu roku 2009 byl jmenován předsedou Hizbul Islam, sdružení skupin tvořících opozici vůči prozatímní federální vládě. AWEYSOVA prohlášení a činy v každé z těchto funkcí svědčí o jeho nesporné a soustavné snaze o rozvrácení prozatímní federální vlády a násilné vypuzení mise AMISOM ze Somálska.

                        3.

                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (také znám jako a) Al-Turki, Hassan, b) Turki, Hassan, c) Turki, Hassan Abdillahi Hersi, d) Turki, Sheikh Hassan, e) Xirsi, Xasan Cabdilaahi, f) Xirsi, Xasan Cabdulle)
                        Datum narození: kolem roku 1944. Místo narození: oblast Ogaden, Etiopie. Státní příslušnost: Somálsko. Místo: Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki je od poloviny 90. let jedním z nejvyšších vůdců skupiny ozbrojených milicí a podílel se na řadě případů porušení zbrojního embarga. V roce 2006 poskytl Al-Turki ozbrojené síly pro násilné převzetí Mogadiša Svazem islámských soudů a stal se vojenským vůdcem skupiny spřízněné se skupinou Al-Shabaab. Od roku 2006 poskytuje Al-Turki území podléhající jeho kontrole nejrůznějším ozbrojeným opozičním skupinám včetně skupiny Al-Shabaab za účelem výcviku. V září roku 2007 se Al-Turki objevil ve videonahrávce zpravodajství televizní stanice Al-Džazíra zachycující výcvik milicí pod jeho velením.

                        4.

                        Ahmed Abdi aw-Mohamed (také znám jako a) Abu Zubeyr, Muktar Abdirahman, b) Abuzubair, Muktar Abdulrahim, c) Aw Mohammed, Ahmed Abdi, d) Aw-Mohamud, Ahmed Abdi, e) „Godane“, f) „Godani“, g) „Mukhtar, Shaykh“, h) „Zubeyr, Abu“)
                        Datum narození: 10. července 1977. Místo narození: Hargeysa, Somálsko. Státní příslušnost: Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Ahmed Abdi Aw-Mohamed je jedním z nejvyšších vůdců skupiny Al-Shabaab a v prosinci roku 2007 byl veřejně jmenován jejím emírem. Je odpovědný za velení akcí skupiny Al-Shabaab po celém Somálsku. Aw-Mohamed odsoudil džibutský mírový proces jako zahraniční spiknutí a v jedné zvukové nahrávce z května roku 2009 pro somálské sdělovací prostředky přiznal, že jeho ozbrojené síly se podílely na nedávných bojích v Mogadišu.

                        5.

                        Fuad Mohamed Khalaf (také znám jako a) Fuad Mohamed Khalif, b) Fuad Mohamed Qalaf, c) Fuad Mohammed Kalaf, d) Fuad Mohamed Kalaf, e) Fuad Mohammed Khalif, f) Fuad Khalaf, g) Fuad Shongale, h) Fuad Shongole, i) Fuad Shangole, j) Fuad Songale, k) Fouad Shongale, l) Fuad Muhammad Khalaf Shongole)
                        Státní příslušnost: Somálsko. Místo: Mogadišo, Somálsko. Alternativní místo: Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Fuad Mohamed Khalaf zprostředkovává finanční podporu pro skupinu Al-Shabaab; v květnu roku 2008 uspořádal dvě akce na získání finančních prostředků pro skupinu Al-Shabaab v mešitách v somálském Kismaayo. V dubnu roku 2008 Khalaf spolu s několika dalšími osobami řídil útoky pomocí výbušných zařízení uložených ve vozidlech proti etiopským základnám a složkám somálské prozatímní federální vlády (TFG) v somálském Mogadišu. V květnu roku 2008 zaútočil Khalaf se skupinou bojovníků na policejní stanici v Mogadišu a obsadil ji, přičemž zabil a zranil několik vojáků.

                        6.

                        Bashir Mohamed Mahamoud (také znám jako a) Bashir Mohamed Mahmoud, b) Bashir Mahmud Mohammed, c) Bashir Mohamed Mohamud, d) Bashir Mohamed Mohamoud, e) Bashir Yare, f) Bashir Qorgab, g) Gure Gap, h) „Abu Muscab“, i) „Qorgab“)
                        Datum narození: přibližně v letech 1979–1982. Alternativní datum narození: 1982. Státní příslušnost: Somálsko. Místo: Mogadišo, Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Bashir Mohamed Mahamoud je vojenským velitelem skupiny Al-Shabaab. Mahamoud byl koncem roku 2008 rovněž jedním z asi deseti členů rady vedení skupiny Al-Shabaab. Mahamoud byl spolu s jedním společníkem pověřen provedením minometného útoku dne 10. června 2009 proti somálské prozatímní federální vládě (TFG) v Mogadišu.

                        7.

                        Mohamed Sa’id (také znám jako a) „Atom“, b) Mohamed Sa’id Atom, c) Mohamed Siad Atom)
                        Datum narození: kolem roku 1966. Místo narození: Galgala, Somálsko. Místo: Galgala, Somálsko. Alternativní místo: Badhan, Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Mohamed Sa’id „Atom“ je zapojen do činností ohrožujících mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska. ATOM do Somálska přímo nebo nepřímo dodává, prodává nebo převádí zbraně či související materiál nebo poskytuje poradenství, výcvik či pomoc v souvislosti s vojenskými činnostmi, včetně financování a finanční pomoci, a porušuje tím zbrojní embargo. Bylo zjištěno, že Atom je jedním z hlavních dodavatelů zbraní a munice pro operace skupiny Al-Shabaab v regionu Puntland. Je popisován jako vůdce milicí, které vznikly v roce 2006 ve východní části regionu Sanaag na severu Somálska. Tyto milice zahrnují na 250 bojovníků a připisuje se jim účast na incidentech spočívajících v únosech, pirátství a terorismu a z dovozu vlastních zbraní porušujícího zbrojní embargo. Atom prosadil své síly jako hlavní ozbrojené složky vojenské přítomnosti v dané oblasti, s hlavní základnou poblíž města Galgala a vedlejší základnou nedaleko města Badhan. Podle některých informací je Atom je názorově blízký skupině Al-Shabaab a může dostávat pokyny od vedoucího představitele skupiny Al-Shabaab Fu’aada Mohameda Khalafa.
                        Navíc se Atom údajně podílí na nedovoleném obchodu se zbraněmi směřujícími do Somálska. Z informací z celé řady zdrojů vyplývá, že jeho síly získávají zbraně a vybavení z Jemenu a Eritreje. Podle zprávy z prosince roku 2008 popsal očitý svědek šest takových zásilek během období čtyř týdnů na počátku roku 2008, přičemž objem každé z nich postačoval k plnému naložení dvou lehkých užitkových vozidel typu pick-up malými zbraněmi, municí a ručními granátomety. Podle obchodníka z města Bossaso, který je s obchodem se zbraněmi dobře obeznámen, nevstupují zásilky Atoma na trh se zbraněmi, což naznačuje, že jsou buď zadržovány k použití jeho silami nebo předávány příjemcům v jižním Somálsku, kde působí skupina Al-Shabaab.
                        Ozbrojené síly Mohameda Sa’id Atoma byly obviněny z účasti na únosu německého humanitárního pracovníka, únosu dvou Somálců poblíž města Bossaso a bombovém útoku na etiopské přistěhovalce v Bossasu dne 5. února 2008, při kterém bylo zabito 20 osob a více než 100 dalších bylo zraněno. Jeho milice mohly rovněž sehrát vedlejší úlohu při únosu německého manželského páru, který byl v červnu roku 2008 zajat piráty.

                        8.

                        Fares Mohammed Mana’a (také znám jako: a) Faris Mana’a, b) Fares Mohammed Manaa)
                        Datum narození: 8. února 1965. Místo narození: Saada, Jemen. Cestovní pas č.: 00514146; místo vydání: Sanaá, Jemen. Průkaz totožnosti č.: 1417576; místo vydání: Al-Amana, Jemen; datum vydání: 7. ledna 1996. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
                        Fares Mohammed Mana’a do Somálska přímo nebo nepřímo dodává, prodává nebo převádí zbraně či související materiál a porušuje tím zbrojní embargo. Faris Mana’a je známým obchodníkem se zbraněmi. V říjnu roku 2009 vydala jemenská vláda v rámci úsilí o zastavení přílivu zbraní do země, ve které počet zbraní údajně přesahuje počet osob, černou listinu obchodníků se zbraněmi, v níž je Mana’a uveden na prvním místě. „Je obecně známou skutečností, že Faris Mana’a je významným obchodníkem se zbraněmi,“ uvedl ve své zprávě z června roku 2009 americký novinář, který působí jako komentátor dění v Jemenu, je autorem pololetní zprávy o této zemi a poskytuje informace zpravodajské agentuře Jane’s. Faris Manaa byl v prosinci roku 2007 v článku v Yemen Times označen jako „Sheikh Fares Mohammed Mana’a, překupník zbraní“. V článku, který byl v Yemen Times zveřejněn v lednu roku 2008, byl označen jako „Sheikh Faris Mana’a, obchodník se zbraněmi“.
                        V polovině roku 2008 Jemen i nadále sloužil jako překladiště pro nelegální zásilky zbraní do Afrického rohu, zejména pro zásilky zbraní přepravované na člunech do Somálska. Existují nepotvrzené zprávy, že Faris Mana’a se na zásilkách do Somálska mnohokrát podílel. V roce 2004 byl Mana zapojen do smluv na dodávky zbraní z východní Evropy, jež byly údajně prodány somálským bojovníkům. I přes zbrojní embargo OSN, které pro Somálsko platí od roku 1992, lze zájem Mana’y na prodeji zbraní do Somálska zpětně vysledovat minimálně do roku 2003. V roce 2003 učinil Faris Mana’a nabídku na odkoupení tisíců kusů zbraní z východní Evropy a uvedl, že část z nich chce prodat v Somálsku.

                        9.

                        Hassan Mahat Omar (také znám jako: a) Hassaan Hussein Adam, b) Hassane Mahad Omar, c) Xassaan Xuseen Adan, d) Asan Mahad Cumar, e) Abu Salman, f) Abu Salmaan, g) Sheikh Hassaan Hussein).
                        Datum narození: 10. dubna 1979. Místo narození: Garissa, Keňa. Státní příslušnost: Pravděpodobně etiopská. Cestovní pas č.: A 1180173 Keňa, platnost do 20. srpna 2017. Průkaz totožnosti č.: 23446085. Místo: Nairobi, Keňa. Datum označení Organizací spojených národů: 28. července 2011.
                        Hassan Mahat Omar je zapojen do činností ohrožujících mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska. Je imámem a jedním z vůdců Masjid-ul-Axmar, neformálního střediska v Nairobi přidruženého ke skupině Al-Shabaab. Podílí se rovněž na náboru nových členů a získávání finančních prostředků pro Al-Shabaab, mimo jiné on-line na internetové stránce alqimmah.net přidružené ke skupině Al-Shabaab.
                        Na internetové stránce skupiny Al-Shabaab s chatovými místnostmi navíc vyhlásil fatvy vyzývající k útokům na prozatímní federální vládu (TFG).

                        10.

                        Omar Hammami (také znám jako: a) Abu Maansuur Al-Amriki, b) Abu Mansour Al-Amriki, c) Abu Mansuur Al-Amriki, d) Umar Hammami, e) Abu Mansur Al-Amriki).
                        Datum narození: 6. května 1984. Místo narození: Alabama, Spojené státy americké. Státní příslušnost: Spojené státy americké. Údajně má rovněž syrskou státní příslušnost.
                        Cestovní pas č.: 403062567 (USA). Číslo sociálního zabezpečení: 423-31-3021 (USA). Místo: Somálsko. Další informace: Jeho manželka je Somálka. V roce 2005 žil v Egyptě a v roce 2009 se přestěhoval do Somálska. Datum označení Organizací spojených národů: 28. července 2011.
                        Omar Hammami je zapojen do činností ohrožujících mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska. Je vysokým představitelem skupiny Al-Shabaab. Podílí se na náboru, financování a vyplácení žoldu zahraničních bojovníků v Somálsku. Je popisován jako odborník na výbušniny a na válčení obecně. Od října roku 2007 se objevuje v televizních zpravodajstvích a v propagandistických videonahrávkách skupiny Al-Shabaab. Byl zachycen na videonahrávce s výcvikem bojovníků Al-Shabaab. Objevil se rovněž na videonahrávkách a internetových stránkách vyzývajících k tomu, aby se ke skupině Al-Shabaab připojilo více bojovníků.

                  II.   Subjekty

            Al-Shabaab (také známa jako a) Al-Shabab, b) Shabaab, c) The Youth, d) Mujahidin Al-Shabaab Movement, e) Mujahideen Youth Movement, f) Mujahidin Youth Movement, g) MYM, h) Harakat Shabab Al-Mujahidin, i) Hizbul Shabaab, j) Hisb’ul Shabaab, k) Al-Shabaab Al-Islamiya, l) Youth Wing, m) Al-Shabaab Al-Islaam, n) Al-Shabaab Al-Jihaad, o) The Unity Of Islamic Youth, p) Harakat Al-Shabaab Al-Mujaahidiin, q) Harakatul Shabaab Al Mujaahidiin, r) Mujaahidiin Youth Movement)
            Místo: Somálsko. Datum označení Organizací spojených národů: 12. dubna 2010.
            Skupina Al-Shabaab je zapojena do činností, které přímo nebo nepřímo ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska, mimo jiné do: činností ohrožujících dohodu z Džibuti ze dne 18. srpna 2008 nebo politický proces a činností ohrožujících prozatímní federální orgány (TFI), misi Africké unie v Somálsku (AMISOM) nebo jiné mezinárodní mírové operace týkající se Somálska.
            Skupina Al-Shabaab rovněž brání dodávkám humanitární pomoci do Somálska nebo přístupu k humanitární pomoci či její distribuci v Somálsku.
            Podle prohlášení předsedy výboru Rady bezpečnosti zřízeného podle rezoluce č. 751 (1992) o Somálsku, jež Rada bezpečnosti obdržela dne 29. července 2009, se skupiny Al-Shabaab a Hizbul Islam veřejně a opakovaně přihlásily k odpovědnosti za ozbrojené útoky na prozatímní federální vládu (TFG) a misi AMISOM. Skupina Al-Shabaab se rovněž přihlásila k odpovědnosti za zabití představitelů prozatímní federální vlády a dne 19. července 2009 podnikla nájezdy na místní kanceláře UNOPS, UNDSS a UNDP v oblastech Bay a Bakool a uzavřela je, což je v rozporu s písmenem c) rezoluce č. 1844 (2008). Opakovaně také bránila přístupu k humanitární pomoci či její distribuci v Somálsku.
            Zpráva generálního tajemníka Rady bezpečnosti OSN ze dne 20. července 2009 o situaci v Somálsku obsahovala tyto odstavce týkající se činností skupiny Al-Shabaab v Somálsku:
            Povstalecké skupiny, jako například Al-Shabaab, si údajně pod nátlakem vynucují peníze od soukromých společností a nabírají mladé lidi včetně dětských vojáků, aby se připojili k boji proti vládě v Mogadišu. Skupina Al-Shabaab potvrdila přítomnost zahraničních bojovníků ve svých řadách a otevřeně uvedla, že spolupracuje s jednotkou Al-Kajdá v Mogadišu na odstranění somálské vlády. Zahraniční bojovníci, z nichž mnozí údajně pocházejí z Pákistánu a Afghánistánu, se zdají být dobře vyškolení a prověření pro boj. Bylo pozorováno, že nosí ochranné masky a řídí ofenzivní operace proti vládním silám v Mogadišu a přilehlých oblastech.
            Skupina Al-Shabaab zintenzívnila svoji strategii nátlaku a zastrašování somálského obyvatelstva, což se odráží v pečlivém výběru atentátů tak, aby způsobily co největší škody, a zadržování kmenových náčelníků, z nichž několik bylo zavražděno. Dne 19. června 2009 byl v rozsáhlém sebevražedném útoku pomocí bomby umístěné v automobilu ve městě Beletwyne zabit ministr národní bezpečnosti Omar Hashi Aden. Při útoku bylo zabito více než 30 dalších osob, což ostře odsoudilo mezinárodní společenství i široké kruhy napříč somálskou společností.
            Podle zprávy monitorovací skupiny pro Somálsko Rady bezpečnosti OSN z prosince roku 2008 (2008/769) nese skupina Al-Shabaab odpovědnost za celou řadu útoků, k nimž v Somálsku v několika uplynulých letech došlo, včetně:

                        —

                        nahlášeného zabití somálského řidiče pracujícího pro Světový potravinový program v září roku 2008 a setnutí jeho hlavy;

                        —

                        bombového útoku na trhu v Puntlandu dne 6. února 2008, při kterém bylo zabito 20 lidí a více než 100 osob bylo zraněno;

                        —

                        série bombových útoků a cíleného zabíjení v Somalilandu, jejichž účelem bylo narušení parlamentních voleb v roce 2006;

                        —

                        zavraždění několika zahraničních humanitárních pracovníků v letech 2003 a 2004.

                  Podle obdržených zpráv provedla skupina Al-Shabaab dne 20. července 2009 nájezd na areál Organizace spojených národů a vydala vyhlášku vykazující tři agentury Organizace spojených národů ze všech oblastí v Somálsku, jež jsou pod kontrolou skupiny Al-Shabaab. Ozbrojené síly somálské prozatímní federální vlády navíc s povstalci ze skupin Al-Shabaab a Hizbul Islam svedly ve dnech 11. a 12. července 2009 boje, při nichž zahynulo více než 60 osob. Při bojích dne 11. července 2009 dopadly čtyři minomety skupiny Al-Shabaab do prezidentského paláce Villa Somalia, kde způsobily smrt tří vojáků mise Africké unie v Somálsku (AMISOM) a zranění osmi dalších.
            Podle článku, který dne 22. února 2009 zveřejnila BBC (British Broadcasting Corporation), se skupina Al-Shabaab přihlásila k odpovědnosti za sebevražedný útok na vojenskou základnu Africké unie v Mogadišu, provedený prostřednictvím bomby umístěné v automobilu. Africká unie podle tohoto článku potvrdila, že bylo zabito 11 příslušníků mírových sil Africké unie a dalších 15 bylo zraněno.
            Podle článku zveřejněného dne 14. července 2009 agenturou Reuters se bojovníci Al-Shabaab v roce 2009 prosadili při partyzánských útocích na ozbrojené síly Somálska a Africké unie.
            Podle článku, který dne 10. července 2009 zveřejnil Hlas Ameriky, se skupina Al-Shabaab podílela na útoku na somálské vládní síly v květnu roku 2009.
            Podle článku zveřejněného na internetových stránkách Rady pro zahraniční vztahy, který byl napsán dne 27. února 2009, vede skupina Al-Shabaab povstání proti somálské prozatímní vládě a jejím etiopským přívržencům již od roku 2006. Při nejrozsáhlejším smrtelném útoku na mírové síly Africké unie od jejich nasazení zabila skupina Al-Shabaab jedenáct burundských vojáků a sama uvádí, že se podílela na těžkých bojích, při nichž v Mogadišu zahynulo nejméně patnáct osob.“


title: 2008/904/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2008 o jmenování nizozemského člena a dvou nizozemských náhradníků Výboru regionů

text:
               5.12.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 327/18

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 27. listopadu 2008
   o jmenování nizozemského člena a dvou nizozemských náhradníků Výboru regionů
   (2008/904/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh nizozemské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Poté, co odstoupil pan Nico SCHOOF, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Poté, co odstoupil pan Lodewijk ASSCHER, se uvolnilo jedno místo náhradníka. Po jmenování pana Base VERKERKA členem Výboru regionů tímto rozhodnutím se uvolní další místo náhradníka,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou tímto na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenováni:

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Bas VERKERK, Burgemeester van Delft (změna mandátu)

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           —

                           pan Job COHEN, Burgemeester van Amsterdam,

                           —

                           pan Hans KOK, Burgemeester van Hof van Twente.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 27. listopadu 2008.

            Za Radu

            předseda

         L. CHATEL

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/713 ze dne 12. května 2016, kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska

text:
               13.5.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/12

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2016/713
   ze dne 12. května 2016,
   kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. listopadu 2008 přijala Rada společnou akci 2008/851/SZBP (1), kterou zřídila vojenskou operaci Evropské unie Atalanta.

               (2)

               Dne 21. listopadu 2014 byla rozhodnutím Rady 2014/827/SZBP (2) společná akce 2008/851/SZBP změněna a operace Atalanta prodloužena do 12. prosince 2016.

               (3)

               Unie zřídila program CRIMARIO s cílem zlepšit informovanost o situaci na moři v Indickém oceánu. Operace Atalanta by měla svými prostředky a schopnostmi přispět k jeho provádění.

               (4)

               Operaci Atalanta by mělo být umožněno sdílet s příslušnými partnery informace jiné než osobní údaje, které jsou shromažďovány o nezákonných nebo nepovolených námořních činnostech v průběhu běžných operací zaměřených na boj proti pirátství.

               (5)

               Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2244 (2015) prodloužila mandát Monitorovací skupiny pro Somálsko a Eritreu (SEMG), zejména pokud jde o zbrojní embargo vůči Somálsku a dovoz a vývoz somálského dřevěného uhlí, a uvítala úsilí kombinovaných námořních sil (CMF) o narušení vývozu a dovozu dřevěného uhlí do Somálska a ze Somálska, přičemž vyjádřila obavu, že obchod s dřevěným uhlím zajišťuje financování pro aš-Šabáb.

               (6)

               Společná akce 2008/851/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Společná akce 2008/851/SZBP se mění takto:

               1)

               V článku 2 se písmeno l) nahrazuje tímto:

                           „l)

                           prostřednictvím logistické podpory a poskytováním odborných znalostí nebo výcviku na moři poskytuje na jejich žádost a v rámci prostředků a schopností pomoc misi EUCAP Nestor, misi EUTM Somalia, zvláštnímu zástupci EU pro oblast Afrického rohu a delegaci EU v Somálsku a přispívá k provádění příslušných programů EU, zejména regionálního programu námořní bezpečnosti (MASE) v rámci 10. ERF a programu CRIMARIO;“.

               2)

               V článku 15 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Vysoký představitel je oprávněn v souladu s bezpečnostními předpisy Rady a s výhradou výše uvedených ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány třetích stran předávat kombinovaným námořním silám vedeným USA prostřednictvím jejich velitelství, jakož i třetím státům, které se neúčastní koaličních námořních sil, a mezinárodním organizacím, které jsou přítomny v oblasti vojenské operace EU, utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely vojenské operace EU se stupněm utajení RESTREINT UE, a to na základě vzájemnosti v případech, kdy je takové předání informací a dokumentů v místě operace nezbytné z operačních důvodů.“

               3)

               V článku 15 se doplňuje nový odstavec, který zní:
               „4.   Atalanta se zmocňuje ke sdílení informací jiných než osobních údajů, které jsou shromažďovány o nezákonných nebo nepovolených námořních činnostech v průběhu operací zaměřených na boj proti pirátství, s Monitorovací skupinou pro Somálsko a Eritreu (SEMG) a s kombinovanými námořními silami (CMF).“

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 12. května 2016.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Společná akce Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2014/827/SZBP ze dne 21. listopadu 2014, kterým se mění společná akce 2008/851/SZBP o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst. L 335, 22.11.2014, s. 19).


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/886 ze dne 8. června 2015, kterým se mění rozhodnutí 2014/312/EU, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU interiérovým a exteriérovým barvám a lakům (oznámeno pod číslem C(2015) 3782) (Text s významem pro EHP)

text:
               10.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 144/12

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/886
   ze dne 8. června 2015,
   kterým se mění rozhodnutí 2014/312/EU, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU interiérovým a exteriérovým barvám a lakům

         (oznámeno pod číslem C(2015) 3782)

   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               rozhodnutí Komise 2014/312/EU (2) stanoví přechodné období pro výrobce, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka EU pro interiérové a exteriérové barvy a laky, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých výrobků pozměněným kritériím a požadavkům. Členské státy však informovaly Komisi, že nebudou schopny během stanovené doby 12 měsíců ověřit výrobky s ekoznačkou kvůli vysokému počtu výrobků a dodatečným požadavkům. Pro zajištění hladkého přechodu je nezbytné další období.

               (2)

               Techničtí odborníci upozornili Komisi a některé členské státy, že současné znění čl. 2 bodu 14 není jasné. Uvedená definice umožňuje nesprávný výklad ohledně odkazu na „polární systémy“. Pojem „polární systém“, který odkazuje na analytický systém, a nikoli na nátěrový systém, je třeba vyjasnit. Kromě toho bylo doporučeno, aby v rámci definice byl specifikován další technický parametr, tlak par. Jakákoli změna ve znění čl. 2 bodu 14 musí být v zájmu jednotnosti a jasnosti zohledněna rovněž ve znění čl. 2 bodu 13 týkajícího se těkavých organických sloučenin (VOC).

               (3)

               Na základě jednání, která proběhla v listopadu 2014 v rámci zasedání Výboru pro ekoznačku Evropské unie a fóra příslušného orgánu, je nezbytné vysvětlit, že kritérium 3 písm. a) a související odkaz v tabulce 2 platí pro poloprůhledné nátěrové hmoty, ale nevztahuje se na základní nátěrové hmoty nebo jakékoli jiné nátěrové hmoty, které jsou průhledné.

               (4)

               Z důvodu konzistence v kritériu 3 (Účinnost při použití) by měla být v pátém sloupci tabulky 2 („Husté dekorativní interiérové a exteriérové nátěry (l)“) v prvním řádku (odkazujícím na kritéria vydatnosti 3a)) rozhodnutí 2014/312/EU jednotka míry (1 m2/l) nahrazena takto: „1 m2/kg“.

               (5)

               Kritérium 5a) i) rozhodnutí 2014/312/EU stanoví seznam skupin látek, které jsou výslovně uvedeny jako předmět posuzování a ověřování kritéria 5a). Bylo však prokázáno, že tento seznam látek není úplný a že musí být doplněna další skupina látek, a to „8. Látky v pojidlech a polymerových disperzích 8a. Pojidla a síťovadla, 8b. Reakční produkty a zbytky“. Kromě toho by se v zájmu jasnosti měl seznam skupin látek přesunout do textu kritéria „Posuzování a ověřování“, jelikož uvedený seznam se použije pro posuzování a ověřování.

               (6)

               V dodatku rozhodnutí 2014/312/EU bodě 7 písm. a) jsou stanoveny koncentrační limity pro přítomnost formaldehydu v konečném výrobku, ale koncentrační limity v tabulce jsou nesprávně umístěné. V této tabulce by mělo být jasně uvedeno, že koncentrační limity pro všechny výrobky jsou 0,0010 %, pokud se neuplatňují odchylky.

               (7)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010.

               (8)

               Rozhodnutí 2014/312/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2014/312/EU se mění takto:

               1)

               V článku 2 se bod 13 nahrazuje tímto:

                           „13.

                           ‚Těkavými organickými sloučeninami‘ (VOC) se v souladu se směrnicí 2004/42/ES rozumí každá organická sloučenina, jejíž počáteční bod varu dosahuje při standardním tlaku 101,3 kPa maximálně 250 °C a která z kapilární kolony eluuje s elučním časem před n-tetradekanem (C14H30) včetně.“

               2)

               V článku 2 se bod 14 nahrazuje tímto:

                           „14.

                           ‚Semitěkavými organickými sloučeninami‘ (SVOC) se rozumí každá organická sloučenina, jejíž bod varu je vyšší než 250 °C a nižší než 370 °C při standardním tlaku 101,3 kPa a která z kapilární kolony eluuje v retenčním rozmezí mezi n-tetradekanem (C14H30) a n-dokosanem (C22H46) včetně.“

               3)

               V článku 7 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Licence na ekoznačku EU udělené podle kritérií stanovených v rozhodnutí 2009/543/ES či 2009/544/ES se smí používat 21 měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.“

               4)

               Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 8. června 2015.

            Za Komisi

         Karmenu VELLA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Komise 2014/312/EU ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU interiérovým a exteriérovým barvám a lakům (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 45).

      PŘÍLOHA
      Příloha rozhodnutí 2014/312/EU se mění takto:

                  1)

                  V kritériu 3 (Účinnost při použití) tabulce 2 se název kritéria 3a nahrazuje tímto: „3a) Vydatnost (pouze na bílých a světlých barvách, včetně bílých základních barev používaných v tónovacích systémech) – ISO 6504/1. Nepoužije se pro laky, lazury, průhledné základní nátěrové hmoty nebo jakékoli jiné průhledné nátěrové hmoty.“

                  2)

                  V kritériu 3 (Účinnost při použití) tabulce 2 v osmém a devátém sloupci, které se vztahují na „Základní nátěrové hmoty (g)“ a „Podkladové a základní nátěrové hmoty (h)“, se text „6 m2/l (bez neprůhledností)“ nahrazuje v obou sloupcích tímto: „6 m2/l (bez neprůhledností nebo zvláštních vlastností)“.

                  3)

                  V kritériu 3a) se pátý pododstavec nahrazuje tímto:
                  „Poloprůhledné základní a podkladové nátěrové hmoty, u nichž se neprůhlednost nepožaduje, budou mít vydatnost nejméně 6 m2 a ty, u nichž se neprůhlednost požaduje, nejméně 8 m2. Neprůhledné základní nátěrové hmoty se specifickými těsnícími nebo izolačními vlastnostmi, penetračními nebo vazbovými vlastnostmi a základní nátěrové hmoty se zvláštní přilnavostí musí mít vydatnost nejméně 6 m2 na litr výrobku.“

                  4)

                  Kritérium 4 se mění takto:

                              a)

                              ve čtvrtém pododstavci se věta „Markery uvedené v tabulce 4 se použijí jako základ pro vymezení výsledků plynové chromatografie u SVOC“ nahrazuje větou „Zkouška se provádí pomocí analytického systému, jak je uvedeno v příručce k používání kritérií.“;

                              b)

                              tabulka 4 se zrušuje;

                              c)

                              v části Posuzování a ověřování se ve druhém pododstavci druhá věta nahrazuje tímto:
                              „Zkouška musí být provedena s odkazem na změny normy ISO 11890-2 uvedené v příručce k používání kritérií.“

                  5)

                  V kritériu 5 se písmeno a) bod i) nahrazuje tímto:
                  „Pro účely této skupiny výrobků byly povoleny odchylky pro definované skupiny látek, které mohou být obsaženy v konečném výrobku. Tyto odchylky stanoví klasifikace nebezpečnosti, na které se pro každou specifickou skupinu látek vztahuje odchylka, a příslušné podmínky pro povolení odchylky, jakož i platné mezní hodnoty koncentrace. Odchylky jsou uvedeny v dodatku.“

                  6)

                  V kritériu 5 se v písmeni a) bodě ii) druhém pododstavci druhá odrážka nahrazuje tímto:

                              „—

                              vzorku složek barvy či laku, které patří do skupin látek uvedených níže:

                                          1)

                                          Konzervanty přidávané do barviv, pojidel a konečného výrobku

                                                      a)

                                                      Konzervační prostředky pro výrobky v plechových obalech

                                                      b)

                                                      Konzervanty pro tónovací stroj

                                                      c)

                                                      Konzervanty v suchém filmu

                                                      d)

                                                      Konzervační stabilizátory

                                          2)

                                          Vysoušecí prostředky a prostředky proti odlupování

                                                      a)

                                                      Vysoušecí prostředky

                                                      b)

                                                      Prostředky proti odlupování

                                          3)

                                          Inhibitory koroze

                                                      a)

                                                      Inhibitory koroze

                                                      b)

                                                      Ochrana proti měděnce

                                          4)

                                          Povrchově aktivní látky

                                                      a)

                                                      Povrchově aktivní látky pro všeobecné účely

                                                      b)

                                                      Alkylfenol-ethoxyláty

                                                      c)

                                                      Perfluorované povrchově aktivní látky

                                          5)

                                          Různé funkční látky s obecnou působností

                                                      a)

                                                      Emulze křemíku pryskyřice v bílých barvách, barvivech a základních barvách

                                                      b)

                                                      Kovy a jejich sloučeniny

                                                      c)

                                                      Nerostné suroviny, včetně plniv

                                                      d)

                                                      Neutralizační činidla

                                                      e)

                                                      Optické zjasňovače

                                                      f)

                                                      Pigmenty

                                          6)

                                          Různé funkční látky se specifickou působností

                                                      a)

                                                      UV chrániče a stabilizátory

                                                      b)

                                                      Plastifikátory

                                          7)

                                          Zbytkové látky, které mohou být přítomny v konečném výrobku

                                                      a)

                                                      Formaldehyd

                                                      b)

                                                      Rozpouštědla

                                                      c)

                                                      Nezreagované monomery

                                                      d)

                                                      Těkavé aromatické sloučeniny a halogenované sloučeniny

                                          8)

                                          Látky v pojidlech a polymerových disperzích

                                                      a)

                                                      Pojidla a síťovadla

                                                      b)

                                                      Reakční produkty a zbytky

                                    a které jsou přítomny v koncentraci vyšší než 0,010 %.“

                  7)

                  V dodatku se text o formaldehydu nahrazuje tímto:

                              „7.   Zbytkové látky, které mohou být přítomny v konečném výrobku

                                          a)

                                          Formaldehyd

                                    Použitelnost:
                              Všechny výrobky

                              Volný formaldehyd nesmí být záměrně přidán do konečného výrobku. Konečný výrobek musí být otestován na obsah volných formaldehydů. Požadavky na odběr vzorků pro testování musí odrážet škálu výrobků.
                              Použije se tato celková mezní hodnota:
                              Z povinností stanovených v prvním pododstavci platí tyto výjimky:

                                          i)

                                          Pokud se pro účely ochrany zvláštního druhu barvy nebo laku požadují konzervanty v plechových obalech, které jsou donory formaldehydu, a pokud se používá donor formaldehydu namísto konzervantu izothiazolinonu.

                                          ii)

                                          Pokud polymerová disperze (pojidla) prostřednictvím zbytkových množství formaldehydu zajistí funkci donorů formaldehydu namísto konzervantů pro výrobky v plechových obalech.

                                    V obou bodech i) a ii) nesmí celkový součet překročit tyto mezní hodnoty:

                              Ověření:
                              Obsah volného formaldehydu se stanoví u bílé základní barvy nebo průhledného tónovacího základu, u něhož se předpokládá, že obsahuje nejvyšší teoretické množství formaldehydu. Rovněž se určí obsah barviva, u kterého se předpokládá, že obsahuje nejvyšší teoretické množství formaldehydu.
                              Zkušební metoda:

                                          0,0010 % mezní hodnoty:
                                          Stanovení koncentrace pro výrobky v plechových obalech za použití metody Merckoquant. Není-li výsledek podle této metody konečný, musí být k potvrzení koncentrace použita vysokoúčinná kapalinová chromatografie (HPLC).

                                          0,010 % mezní hodnoty:

                                                      1)

                                                      Všechny barvy: Stanovení koncentrace formaldehydu pro výrobky v plechových obalech prostřednictvím analýzy používající Vdl-RL 03 nebo vysokoúčinnou kapalinovou chromatografii (HPLC).

                                                      2)

                                                      Interiérové barvy a laky: Stanovení pomocí analýzy podle ISO 16000-3. Při prvním použití nesmí emise překročit 0,25 ppm a po 24 hodinách od prvního použití musí být menší než 0,05 ppm.“

                              0,0010 %

                              0,010 %


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/926 ze dne 16. března 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí doporučení ohledně provádění akčního plánu EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství

text:
               17.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 150/19

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/926
   ze dne 16. března 2015
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí doporučení ohledně provádění akčního plánu EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 17. července 1995 a vstoupila v platnost dne 1. března 1998.

               (2)

               Strany mají v úmyslu schválit v rámci evropské politiky sousedství nový akční plán EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství (dále jen „akční plán“). Tento akční plán zohledňuje zvláštní partnerství, které strany spojuje, a měl by podpořit provádění dohody vypracováním a přijetím konkrétních opatření směřujících k dosažení cílů, které vymezuje.

               (3)

               Postoj Unie v Radě přidružení by měl být založen na připojeném návrhu doporučení,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé, pokud jde o provádění akčního plánu, vychází z návrhu doporučení Rady přidružení připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 16. března 2015.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.

      NÁVRH
      DOPORUČENÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-TUNISKO č. 2015/…
      ze dne …
      k provádění akčního plánu EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství v rámci evropské politiky sousedství
      RADA PŘIDRUŽENÍ EU-TUNISKO,
      s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé, a zejména na článek 80 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Článek 80 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) zmocňuje Radu přidružení vydávat vhodná doporučení za účelem dosažení cílů této dohody.

                  (2)

                  Podle článku 90 dohody strany přijmou všechna obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků z této dohody a dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů v ní stanovených.

                  (3)

                  Strany schválily znění akčního plánu EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství (dále jen „akční plán“) v rámci evropské politiky sousedství.

                  (4)

                  Tento akční plán by měl přispět k provádění dohody tím, že smluvní strany ve společné shodě vypracují a schválí konkrétní opatření, která budou představovat praktické pokyny pro její provádění.

                  (5)

                  Akční plán plní dvojí účel, neboť na jedné straně stanoví konkrétní opatření pro plnění závazků smluvních stran obsažených v dohodě a na straně druhé poskytuje širší rámec pro posilování vztahů mezi Evropskou unií a Tuniskem, aby se tak dosáhlo vysoké míry hospodářské integrace a aby se prohloubila politická spolupráce v souladu s obecnými cíli dohody,

            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
      Jediný článek
      Rada přidružení doporučuje, aby strany provedly akční plán (2) v míře, v níž je takové provádění zaměřeno na dosažení cílů dohody.

         V … dne

               Za Radu přidružení

               předseda nebo předsedkyně

         (1)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.

         (2)  Viz dokument ST 15164/14 ADD 1, s. 5, na stránkách http://register.consilium.europa.eu.


title: 2013/336/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 25. června 2013 o zvýšení počtu generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie

text:
               29.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 179/92

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 25. června 2013
   o zvýšení počtu generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie
   (2013/336/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 252 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 106a odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na žádost předsedy Soudního dvora ze dne 16. ledna 2013,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V čl. 252 prvním pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie se stanoví, že Rada může na žádost Soudního dvora jednomyslným rozhodnutím zvýšit počet generálních advokátů.

               (2)

               Dne 16. ledna 2013 požádal Soudní dvůr o zvýšení počtu generálních advokátů u Soudního dvora o tři. Důvodem této žádosti byla obava, aby mohl Soud i nadále zajistit, že budou stanoviska předkládána ve všech věcech, kde je to nezbytné, a to bez prodloužení celkové délky projednávání věcí, kterých se to týká.

               (3)

               Podle prohlášení č. 38 připojeného k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu, k článku 252 Smlouvy o fungování Evropské unie o počtu generálních advokátů Soudního dvora, pokud Soudní dvůr požádá o zvýšení počtu generálních advokátů o tři (tedy na jedenáct namísto osmi), musí s tímto zvýšením souhlasit Rada jednomyslně.

               (4)

               S cílem co nejlépe vyřešit obavy vyjádřené ve 2. bodě odůvodnění výše a zajistit optimální začlenění dodatečných generálních advokátů navrhl Soudní dvůr stanovit začátek funkčního období jednoho generálního advokáta na 1. července 2013, kdy je plánováno přistoupení Chorvatska, pokud budou všechny ratifikační listiny uloženy před tímto dnem, a dvou dalších generálních advokátů na 7. října 2015 u příležitosti částečné obměny členů Soudního dvora,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Počet generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie se zvyšuje na:

               —

               devět s účinností od 1. července 2013;

               —

               jedenáct s účinností od 7. října 2015.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 25. června 2013.

            Za Radu

            předseda

         E. GILMORE


title: Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2002 o uzavření protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé s ohledem na závěry jednání mezi stranami o nových vzájemných koncesích pro zemědělské produkty

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0018

Úřední věstník L 008 , 14/01/2003 S. 0018 - 0021

		Rozhodnutí Radyze dne 19. prosince 2002o uzavření protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé s ohledem na závěry jednání mezi stranami o nových vzájemných koncesích pro zemědělské produkty(2003/18/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé [1] upravuje vzájemné obchodní koncese pro některé zemědělské produkty.(2) Ustanovení čl. 21 odst. 5 Evropské dohody stanoví, že Společenství a Rumunsko posoudí postupně u všech produktů možnosti vzájemného udělování dalších koncesí na systematickém a recipročním základě.(3) První zlepšení preferenčního režimu zavedeného Evropskou dohodou s Rumunskem byla stanovena v protokolu, schváleném rozhodnutím Rady 98/626/ES [2], který upravuje obchodní aspekty Evropské dohody s ohledem na přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Evropské unii a na závěry Uruguayského kola jednání o zemědělství, včetně zlepšení stávajícího preferenčního režimu.(4) Zlepšení preferenčního režimu byla rovněž stanovena jako výsledek jednání o liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty, která byla uzavřena v roce 2000. Ve Společenství začala být tato zlepšení použitelná od 1. července 2000 na základě nařízení Rady (ES) č. 2435/2000 ze dne 17. října 2000, kterým se stanoví určité koncese v podobě celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a upravují, jako autonomní a přechodné opatření, některé zemědělské koncese stanovené v Evropské dohodě s Rumunskem [3]. Tato druhá úprava preferenčního režimu dosud nebyla začleněna do Evropské dohody formou dodatkového protokolu.(5) Jednání o dalších zlepšeních preferenčního režimu Evropské dohody s Rumunskem byla uzavřena dne 18. června 2002.(6) Nový protokol Evropské dohody, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé (dále jen "protokol") by se měl schválit za účelem zkompletování všech koncesí v oblasti obchodu se zemědělskými produkty mezi oběma smluvními stranami, včetně závěrů jednání uzavřených v roce 2000 a 2002.(7) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [4], kodifikovalo pravidla pro správu celních kvót, která mají být uplatňována chronologicky podle data celních prohlášení. Některé celní kvóty podle tohoto rozhodnutí by tudíž měly být spravovány v souladu s těmito pravidly.(8) Nezbytná prováděcí pravidla k tomuto rozhodnutí musí být přijata v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [5].(9) Nařízení (ES) č. 2435/2000 se v důsledku výše uvedených jednání stalo zastaralým, a mělo by se tudíž zrušit,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Protokol, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé s ohledem na závěry jednání mezi smluvními stranami o nových vzájemných koncesích pro zemědělské produkty, se schvaluje jménem Evropského společenství.Článek 21. Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat protokol zavazující Společenství.2. Předseda Rady učiní jménem Společenství oznámení o schválení stanovené v článku 3 protokolu.Článek 31. Režimy stanovené v přílohách protokolu, který je připojen k tomuto rozhodnutí, nahrazují dnem nabytí účinku tohoto rozhodnutí režimy uvedené v přílohách XI a XII, jak je uvedeno v čl. 21 odst. 2 a 4, ve znění pozdějších předpisů, Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé.2. Komise stanoví prováděcí pravidla k protokolu v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2.Článek 41. Pořadová čísla přidělená celním kvótám v příloze tohoto rozhodnutí může Komise změnit v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2. Celní kvóty s pořadovým číslem vyšším než 09.5100 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a308c nařízení (EHS) č. 2454/93.2. Množství zboží, která podléhají celním kvótám a byla propuštěna do volného oběhu počínaje dnem 1. července 2002 v rámci koncesí stanovených v příloze A b) nařízení (ES) č. 2435/2000 se zcela započítávají do množství uvedených ve čtvrtém sloupci v příloze A b) připojeného protokolu, kromě množství, pro která byly vydány dovozní licence před 1. červencem 2002.Článek 51. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro obiloviny zřízený článkem 23 nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 [6] nebo případně výbor zřízený na základě příslušných ustanovení jiných nařízení o společné organizaci zemědělských trhů.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/EHS.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 6Nařízení (ES) č. 2435/2000 se zrušuje dnem vstupu tohoto protokolu v platnost.V Bruselu dne 19. prosince 2002.Za RaduPředsedkyněL. Espersen[1] Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2.[2] Úř. věst. L 301, 11.11.1998, s. 1.[3] Úř. věst. L 280, 4.11.2000, s. 17.[4] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 444/2002 (Úř. věst. L 68, 12.3.2002, s. 11).[5] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[6] Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 21.--------------------------------------------------PŘÍLOHAPořadová čísla pro celní kvóty EU na produkty pocházející z Rumunska(podle článku 4)Pořadové č. kvóty | Kód KN | Popis |09.4598 09.4537 | 0102900501029021010290290102904101029049 | Živý skot o hmotnosti nejvýše 80 kg Živý skot o hmotnosti vyšší než 80 kg, avšak nejvýše 300 kg |09.4563 | ex010290 | Jalovice a nejatečné krávy těchto horských plemen: šedé, hnědé, žluté, strakaté plemeno Simmental a Pinzgau |09.4753 | 02010202 | Hovězí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené |09.4756 | ex0203 | Vepřové maso z domácích prasat, čerstvé, chlazené nebo zmrazené |09.4765 | 020610950206299102102002109951 | Poživatelné hovězí okruží a bránice, čerstvé nebo chlazené Poživatelné hovězí okruží a bránice, zmrazené Hovězí maso, slané nebo ve slaném nálevu, sušené nebo uzené Hovězí okruží a bránice |09.5855 | 0207 | Maso a poživatelné droby z drůbeže čísla 0105 |09.4758 | 0406 | Sýry a tvaroh |09.6101 | 07020000 | Rajčata |09.6103 | 07031019 | Cibule, kromě sazečky |09.6105 | ex070410000704901007049090 | Květák a brokolice, od 15. dubna do 30. listopadu Zelí bílé a zelí červené Ostatní |09.6107 | ex07070005 | Okurky salátové, od 1. listopadu do 15. května |09.5611 | ex07070005 | Okurky salátové, od 16. května do 31. října |09.6109 | 07082000 | Fazole |09.6111 | 07096010 | Paprika zeleninová |09.6113 | 071021000710220007102900 | Hrách, zmrazený Fazole, zmrazené Ostatní luštěniny, zmrazené |09.4726 | 071151002003102020031030 | Houby rodu Agaricus (žampiony) |09.6119 | 080810200808105008081090 | Jablka, jiná než jablka moštová |09.6121 | 08091000 | Meruňky |09.6123 | 08094005 | Švestky |09.6125 | 08101000 | Jahody |09.6131 | 081310000813200008133000 | Meruňky, sušené Švestky, sušené Jablka, sušená |09.4766 | 1001 | Pšenice a sourež |09.5871 | 10051090 | Osivo kukuřice, jiné než hybridní |09.4767 | 10059000 | Kukuřice, jiná než osivo |09.5872 | 110111031111032060 | Pšeničná mouka nebo mouka ze sourži Krupice a krupička z pšenice Pelety z pšenice |09.5873 | 1107 | Slad |09.6133 | 120929801209999112099999 | Ostatní semena, plody a výtrusy |09.6137 | 1512119115121991 | Slunečnicový olej |09.4751 | 1601009116010099 | Uzenky, jiné než z jater |09.6139 | 160231160232160239 | Přípravky nebo konzervy z drůbežího masa |09.4752 | 1602411016024210160249111602491316024915160249191602493016024950 | Konzervy z masa domácích prasat |09.4768 | 160250 | Přípravky a konzervy z masa a drobů z hovězího dobytka |09.6141 | 20011000200190602001907020019075200190852001909320019096 | Okurky salátové a nakládačky, konzervované Ostatní ovoce a zelenina, konzervované |09.6143 | 20029031200290392002909120029099 | Rajčata, konzervovaná |09.5545 | 2003102020031030 | Houby rodu Agaricus (žampiony) |09.6145 | 20054000 | Hrách |09.5723 | 200710992007991020079998 | Ostatní homogenizované přípravky Protlaky a pasty ze švestek Ostatní přípravky |09.6149 | 24011060240110702401206024012070 | Tabák |--------------------------------------------------


title: 2009/816/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 19. října 2009 o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

text:
               7.11.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 291/24

      ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE

   ze dne 19. října 2009
   o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
   (2009/816/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 44 odst. 2, čl. 47 odst. 2 poslední větu, článek 55, čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2 a články 93, 94, 133 a 181a ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného aktu,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na schválení Rady podle článku 101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii byl jménem Evropského společenství a jeho členských států podepsán dne 9. prosince 2008 v souladu s rozhodnutím Rady 2009/173/ES (2).

               (2)

               Až do vstupu v platnost byl protokol ode dne 1. ledna 2007 uplatňován prozatímně.

               (3)

               Protokol by měl být uzavřen,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (3).
   Článek 2
   Předseda Rady provede oznámení podle článku 3 protokolu jménem Evropského společenství a jeho členských států. Předseda Komise současně provede takové oznámení jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

      V Lucemburku dne 19. října 2009.

            Za Radu

            předseda

         E. ERLANDSSON

            Za Komisi

            předseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 10. července 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 62, 6.3.2009, s. 7.

      (3)  Úř. věst. L 62, 6.3.2009, s. 9.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/899 ze dne 17. května 2017 o využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii

text:
               25.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 138/131

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/899
   ze dne 17. května 2017
   o využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s řádným legislativním postupem (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve víceletém programu politiky rádiového spektra vytvořeném rozhodnutím č. 243/2012/EU (3) stanovily Evropský parlament a Rada jako cíl určit v Unii do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, podpořit další rozvoj inovativních služeb rozhlasového a televizního vysílání zajištěním toho, aby bylo dostupné dostatečné rádiové spektrum pro družicové a zemské poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná, a dále zajistit dostatečné spektrum pro možnost tvorby televizních programů a pořádání hromadných společenských akcí (dále jen „PMSE“).

               (2)

               Komise ve svém sdělení ze dne 6. května 2015 nazvaném „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ vyzdvihla význam kmitočtového pásma 694–790 MHz (dále jen „pásmo 700 MHz“) pro poskytování širokopásmových služeb ve venkovských oblastech za účelem zajištění přístupu a propojení a zdůraznila, že je třeba uvedené kmitočtové pásmo uvolňovat koordinovaně a současně zohlednit konkrétní potřeby distribuce služeb rozhlasového a televizního vysílání. Zmírnění digitální propasti z hlediska pokrytí i znalostí je důležitým aspektem, který se musí stát prioritou, aniž by se vytvářely další nerovnosti při zavádění nových technologií mezi uživateli.

               (3)

               Účinná správa spektra je předpokladem pro posun odvětví k sítím páté generace (dále jen „sítě 5G“), což by přispělo k tomu, aby se Unie stala centrem inovací, a k vytvoření příznivého prostředí pro rozvoj elektronických komunikačních sítí a služeb, což maximalizuje růstový potenciál digitální ekonomiky. Ústřední úlohu v hospodářství Unie bude čím dál tím více hrát digitální společnost, což vyžaduje všudypřítomné síťové pokrytí pro rozvoj služeb týkajících se internetu věcí, elektronického obchodování a evropských cloudových služeb a pro plné využití Průmyslu 4.0 v celé Unii.

               (4)

               Kmitočtové pásmo 700 MHz představuje příležitost pro celosvětovou harmonizaci a koordinaci spektra pro bezdrátové širokopásmové připojení, které nabízí úspory z rozsahu. Mělo by umožňovat v městských i venkovských a odlehlých oblastech rozvoj nových inovativních digitálních služeb, jakou je elektronická a mobilní zdravotní péče podporovaná mobilními telefony, přístroji pro monitorování pacientů a dalšími bezdrátovými přístroji, a rovněž rozvoj inteligentních energetických sítí.

               (5)

               Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 19. ledna 2016 nazvaném „Směřování k Aktu o jednotném digitálním trhu“ připomněl členským státům jejich závazek dosáhnout do roku 2020 v oblasti připojení cíle úplného zavedení připojení alespoň o rychlosti 30 Mbps, zdůraznil, že rádiové spektrum je stěžejním zdrojem pro vnitřní trh pro bezdrátové širokopásmové komunikace, jakož i pro rozhlasové a televizní vysílání, a je zcela zásadní pro budoucí konkurenceschopnost Unie, a požadoval, aby byl prioritně vytvořen harmonizovaný rámec pro přidělování a účinnou správu spektra, který by podporoval hospodářskou soutěž.

               (6)

               Spektrum je veřejným statkem. Spektrum v kmitočtovém pásmu 470–790 MHz je hodnotným aktivem pro nákladově efektivní rozvinutí bezdrátových sítí s univerzálním pokrytím vně i uvnitř budov. Toto spektrum se v současné době využívá po celé Unii pro účely zemského digitálního televizního vysílání (dále jen „DTT“) a pro bezdrátové zvukové PMSE. Je proto nezbytným předpokladem pro přístup k obsahu kulturní povahy, informacím a myšlenkám a pro jejich šíření. Souběžně s novými formami distribuce podporuje rozvoj médií, tvůrčího a kulturního odvětví a odvětví výzkumu, které na něm do velké míry závisí, pokud jde o bezdrátové poskytování obsahu koncovým uživatelům.

               (7)

               Přidělení kmitočtového pásma 700 MHz by mělo být strukturováno tak, aby se usnadnila hospodářská soutěž, a provedeno tak, aby nedocházelo k narušování stávající hospodářské soutěže.

               (8)

               Radiokomunikační řád Mezinárodní telekomunikační unie přijatý na Světové radiokomunikační konferenci v roce 2015 přidělil v regionu 1, do něhož je zařazena Unie, kmitočtové pásmo 700 MHz rovnoprávně službě rozhlasového a televizního vysílání a službě pohyblivé (vyjma letecké pohyblivé služby). Kmitočtové pásmo 470–694 MHz (dále jen „pásmo do 700 MHz“) zůstává nadále výhradně přiděleno přednostně službě rozhlasového a televizního vysílání a podružně k využití pro bezdrátové zvukové PMSE.

               (9)

               Kvůli rychlému nárůstu objemu bezdrátových širokopásmových přenosů a rostoucímu hospodářskému, průmyslovému a společenskému významu digitální ekonomiky je navýšení kapacity bezdrátových sítí nutností. Spektrum v kmitočtovém pásmu 700 MHz skýtá jak dodatečnou kapacitu, tak univerzální pokrytí, zvláště pro venkovské, hornaté a ostrovní oblasti, jakož i jiné odlehlé oblasti, kde je pokrytí ekonomicky náročnější, které jsou předem určeny podle oblastí, jimž je dána vnitrostátní priorita, například podél hlavních pozemních dopravních tras, a pro využití uvnitř budov a pro komunikaci typu stroj-stroj na velké vzdálenosti. V této souvislosti by soudržná a koordinovaná opatření k realizaci vysoce kvalitního zemského bezdrátového pokrytí po celé Unii, která jsou založena na osvědčených vnitrostátních postupech ohledně povinností provozovatelů plynoucích z práv, měla směřovat k naplnění cíle programu politiky rádiového spektra, aby všichni občané v celé Unii měli do roku 2020 přístup k nejrychlejšímu širokopásmovému připojení s minimální rychlostí 30 Mbps, uvnitř i vně budov, a měla by rovněž směřovat k naplnění ambiciózní vize gigabitové společnosti v Unii. Tato opatření podpoří inovativní digitální služby a zajistí dlouhodobé socioekonomické přínosy.

               (10)

               Sítě 5G výrazně ovlivní nejen digitální odvětví, ale i ekonomiku jako celek. Zejména vzhledem k pomalému zavádění sítí čtvrté generace (4G) a souvisejících služeb bude úspěšné spuštění sítí 5G v Unii stěžejní pro hospodářský rozvoj a pro konkurenceschopnost a produktivitu hospodářství Unie. Unie se proto musí ujmout vedení zajištěním dostatečného spektra pro úspěšné spuštění sítí 5G a jejich rozvoj. Při udělování práv k využívání kmitočtového pásma 700 MHz by členské státy měly navíc vzít v úvahu možnost zajištění toho, aby operátoři virtuálních mobilních sítí mohli zvýšit své územní pokrytí. Pokud o to členský stát požádá, měla by Komise usnadnit možnost společně organizovaných aukcí, bude-li to proveditelné, a přispět tím k celoevropským strukturám.

               (11)

               Sdílení spektra ve společném kmitočtovém pásmu mezi obousměrným bezdrátovým širokopásmovým přístupem pro velkoplošné využití (uplink a downlink) na jedné straně a jednosměrným využitím pro televizní vysílání nebo bezdrátové zvukové PMSE na straně druhé je z technického hlediska problematické tam, kde se jejich oblasti pokrytí překrývají nebo jsou blízko sebe. Znamená to, že přidělením kmitočtového pásma 700 MHz obousměrným zemským bezdrátovým širokopásmovým službám elektronických komunikací by uživatelé DTT a bezdrátových zvukových PMSE přišli o část svých zdrojů spektra. DTT a PMSE proto potřebují dlouhodobou regulační předvídatelnost ohledně dostupnosti dostatečného spektra, neboť jen tak mohou zabezpečit udržitelné poskytování a rozvoj svých služeb, zejména bezplatného televizního vysílání, a zároveň zajistit vhodné prostředí pro investice tak, aby byly dosaženy unijní a vnitrostátní cíle audiovizuální politiky, jako je sociální soudržnost, pluralita sdělovacích prostředků a kulturní rozmanitost. Je možné, že bude potřeba zavést opatření na unijní i vnitrostátní úrovni, aby byly pro bezdrátové zvukové PMSE zajištěny dodatečné zdroje spektra mimo kmitočtové pásmo 470–790 MHz.

               (12)

               Pascal Lamy, předseda skupiny na vysoké úrovni projednávající budoucí využití UHF pásma (470–790 MHz), ve své zprávě pro Komisi doporučil, aby se kmitočtové pásmo 700 MHz zpřístupnilo pro bezdrátový širokopásmový přístup do roku 2020 (+/– dva roky). Takové uvolnění by napomohlo dosažení cíle, kterým je zajistit dlouhodobou regulační předvídatelnost pro DTT, bude-li mu do roku 2030 zpřístupněno kmitočtové pásmo do 700 MHz, i když tato otázka by musela být do roku 2025 ještě přezkoumána.

               (13)

               Skupina pro politiku rádiového spektra ve svém stanovisku k dlouhodobé strategii budoucího využívání UHF pásma (470–790 MHz) v Evropské unii ze dne 19. února 2015 doporučila přijmout po celé Unii koordinovaný přístup, aby se do konce roku 2020 kmitočtové pásmo 700 MHz zpřístupnilo pro účinné využití pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, a poznamenala, že se členské státy mohou rozhodnout z opodstatněných důvodů pozdržet dostupnost uvedeného pásma až o dva roky. Navíc by měla být zajištěna dostupnost kmitočtového pásma do 700 MHz pro poskytování služeb rozhlasového a televizního vysílání až do roku 2030.

               (14)

               Některé členské státy již zahájily nebo dokončily vnitrostátní proces udělení práv k využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro obousměrné zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací. Je nezbytný koordinovaný přístup k budoucímu využívání kmitočtového pásma 700 MHz, který by měl též poskytnout regulační předvídatelnost, vyvážit různorodost řešení v členských státech s cíli jednotného digitálního trhu a podpořit vedoucí postavení Evropy v oblasti rozvoje technologií na mezinárodní úrovni. Od členských států by se v této souvislosti mělo vyžadovat, aby provedly změnu ve využívání kmitočtového pásma 700 MHz včas a v souladu s právem Unie a vnitrostátním právem.

               (15)

               Členské státy by měly mít z opodstatněných důvodů možnost až o dva roky pozdržet využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací po společném unijním termínu, jímž je rok 2020. Důvody takového pozdržení by měly být omezeny na nedořešené záležitosti v přeshraniční koordinaci způsobující škodlivé rušení, potřebu zajistit technický přechod velké části obyvatelstva na vyspělé standardy rozhlasového a televizního vysílání a složitost zajištění takového přechodu, situaci, kdy finanční náklady spojené s přechodem přesahují očekávané příjmy plynoucí z udělení práv, a vyšší moc. Členské státy by měly přijmout veškerá opatření nezbytná k minimalizaci vznikajícího škodlivého rušení v dotčených členských státech. V případě, že členské státy pozdrží využívání kmitočtového pásma700 MHz, měly by o tom informovat ostatní členské státy a Komisi a opodstatněné důvody pro takový krok zahrnout do svých vnitrostátních plánů. Tyto členské státy a jakékoli členské státy dotčené pozdržením by měly spolupracovat na koordinaci procesu uvolnění kmitočtového pásma 700 MHz a informace o této koordinaci by měly zahrnout do svých vnitrostátních plánů.

               (16)

               V některých členských státech by mohlo být využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací omezováno tím, že je využívají jiné aplikace v třetích zemích, jak to umožňují mezinárodní dohody, nebo v částech území členského státu, které jsou mimo účinnou kontrolu jeho orgánů. Tato situace by mohla těmto členským státům bránit v dodržení společného harmonogramu stanoveného na úrovni Unie. Dotčené členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby minimalizovaly trvání a územní rozsah těchto omezení, a bude-li to nutné, měly by požádat o pomoc Unii v souladu s čl. 10. odst. 2 rozhodnutí č. 243/2012/EU. Měly by taková omezení rovněž oznámit Komisi podle čl. 6 odst. 2 a článku 7 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES (4) a tato informace by měla být v souladu s článkem 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES zveřejněna.

               (17)

               Tímto rozhodnutím by neměla být dotčena opatření přijatá na vnitrostátní úrovni v souladu s právem Unie, která sledují cíle obecného zájmu týkající se práva členských států spravovat a využívat vlastní rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.

               (18)

               Využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací by mělo co nejdříve podléhat flexibilnímu režimu udělování práv k využívání spektra. V rámci tohoto režimu by držitelé práva k využívání spektra měli mít v souvislosti s uplatňováním článků 9, 9a a 9b směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (5) možnost svá stávající práva převádět a pronajímat, přičemž je třeba vzít v potaz povinnost podporovat účinnou hospodářskou soutěž a předcházet narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu se službami elektronických komunikací v souladu s článkem 5 rozhodnutí č. 243/2012/EU. V průběhu svého hodnocení při udělování práv k využívání spektra by členské státy měly zohlednit dobu platnosti práv, obchodní plán provozovatelů a jeho přínos k plnění cílů Digitální agendy a prosazování inovačních digitálních služeb a dlouhodobých sociálně-ekonomických přínosů.

               (19)

               Je důležité dosáhnout dlouhodobé regulační předvídatelnosti pro DTT, pokud jde o přístup ke kmitočtovému pásmu do 700 MHz, při zohlednění výsledků Světové radiokomunikační konference konané v roce 2015. V souladu s články 9 a 9a směrnice 2002/21/ES by členské státy měly v kmitočtovém pásmu do 700 MHz pokud možno uplatnit flexibilní přístup a měly by mít možnost povolit zavedení alternativních využití, jako jsou například zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, v závislosti na vnitrostátní potřebě distribuce služeb rozhlasového a televizního vysílání, včetně inovačních iniciativ vycházejících z potřeb uživatelů. Taková alternativní využití by měla zaručovat pokračující přístup ke spektru pro rozhlasové a televizní vysílání coby přednostnímu uživateli, pokud existuje vnitrostátní poptávka. Za tímto účelem by členské státy měly podporovat spolupráci mezi vysílacími společnostmi, provozovateli sítí rozhlasového a televizního vysílání a provozovateli mobilních sítí na usnadnění konvergence audiovizuálních a internetových platforem a sdíleného využívání spektra. Při udělování práv k využívání kmitočtového pásma do 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací by členské státy měly zajistit, aby takové využívání nezpůsobilo škodlivé rušení zemského digitálního rozhlasového a televizního vysílání v sousedních členských státech, jak to stanoví dohoda dosažená na regionální radiokomunikační konferenci v roce 2006.

               (20)

               Členské státy by měly přijmout soudržné vnitrostátní plány, které usnadní využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a zároveň zajistí kontinuitu služeb televizního vysílání, jež toto pásmo opustí. Jakmile členské státy tyto vnitrostátní plány přijmou, měly by je transparentním způsobem zpřístupnit v rámci Unie. Vnitrostátní plány by měly zahrnovat činnosti a lhůty k reorganizaci kmitočtového uspořádání, technický vývoj sítě a zařízení koncových uživatelů, koexistenci mezi rádiovými a nerádiovými zařízeními, stávající a nové režimy udělování práv k využívání spektra, mechanismy k zabránění vzniku škodlivého rušení uživatelů spektra v přilehlých pásmech a informace o možnosti kompenzací možných nákladů této reorganizace, aby se zabránilo mimo jiné nákladům pro koncové uživatele nebo vysílací společnosti. V případě, že členské státy hodlají zachovat DTT, měly by ve svých vnitrostátních plánech zvážit možnost snazší modernizace vysílacích zařízení ve prospěch technologií účinněji využívajících spektrum, jako jsou pokročilé video formáty (např. HEVC) nebo technologie přenosu signálu (např. DVB-T2).

               (21)

               Rozsah a mechanismus případné kompenzace za provedení přeměny ve využívání spektra, zejména pro koncové uživatele, by měly být analyzovány v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy, jak stanoví článek 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES (6), a měly by být v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby například usnadnily přechod na technologie účinněji využívající spektrum. Komise by měla mít možnost poskytnout členskému státu na jeho žádost pokyny ohledně usnadnění přeměny ve využívání spektra.

               (22)

               Komise by ve spolupráci s členskými státy měla Evropskému parlamentu a Radě podávat zprávy o vývoji ve využívání kmitočtového pásma do 700 MHz za účelem zajištění účinného využívání spektra v souladu s platným právem Unie. Komise by měla zohlednit sociální, ekonomické, kulturní a mezinárodní aspekty, které se využívání kmitočtového pásma do 700 MHz dotýkají, další technologický vývoj, změny chování spotřebitelů a požadavky na propojení v zájmu posílení růstu a inovací v Unii.

               (23)

               Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zajistit koordinovaný přístup k využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii podle společných cílů, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Do 30. června 2020 umožní členské státy využívání kmitočtového pásma 694–790 MHz (dále jen „pásmo 700 MHz“) pro zemské systémy schopné poskytovat bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací pouze za harmonizovaných technických podmínek stanovených Komisí podle článku 4 rozhodnutí č. 676/2002/ES.
   Členské státy však mohou z jednoho či více opodstatněných důvodů stanovených v příloze tohoto rozhodnutí pozdržet možnost využívání kmitočtového pásma700 MHz až o dva roky. V případě takového pozdržení o tom dotčený členský stát informuje ostatní členské státy a Komisi a tyto opodstatněné důvody zahrne do vnitrostátního plánu přijatého podle článku 5 tohoto rozhodnutí. V případě potřeby členské státy udělí práva k využívání spektra nebo změní příslušná stávající práva k využívání spektra v souladu se směrnicí 2002/20/ES, aby toto využívání umožnily.
   Členský stát, který podle druhého pododstavce pozdrží možnost využívání kmitočtového pásma 700 MHz, a členské státy dotčené tímto pozdržením spolupracují na koordinaci procesu uvolnění kmitočtového pásma 700 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a informace o této koordinaci zahrnou do vnitrostátních plánů přijatých podle článku 5.
   2.   Aby členské státy umožnily využívání kmitočtového pásma 700 MHz v souladu s odstavcem 1, uzavřou do 31. prosince 2017 veškeré nezbytné dohody o přeshraniční koordinaci kmitočtového pásma uvnitř Unie.
   3.   Členské státy nejsou vázány povinnostmi stanovenými v odstavcích 1 a 2 v zeměpisných oblastech, kde koordinace kmitočtového pásma se třetími zeměmi zůstává nedořešena, pokud vynaložily veškeré možné úsilí k minimalizaci trvání a územního rozsahu takové nedořešené koordinace a každoročně Komisi podávají zprávu o výsledcích, dokud nejsou zbývající koordinační záležitosti dořešeny.
   První pododstavec se použije na potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice plynoucí ze skutečnosti, že kyperská vláda nemůže vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
   4.   Tímto rozhodnutím není dotčeno právo členských států spravovat a využívat vlastní spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
   Článek 2
   S udělením práv k využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací povolí členské státy, aby byla tato práva převáděna nebo pronajímána otevřenými a transparentními postupy stanovenými v příslušném právu Unie.
   Článek 3
   1.   Při udělování práv k využívání kmitočtového pásma 700 MHz nebo při změně stávajících práv k jeho využívání členské státy řádně zohlední potřebu dosáhnout požadované rychlosti a dalších kvalitativních cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 rozhodnutí č. 243/2012/EU, včetně pokrytí v předem určených vnitrostátních prioritních oblastech, je-li nezbytné, například podél hlavních pozemních dopravních tras, s cílem umožnit, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v nových digitálních službách účinně přispívaly k hospodářskému růstu Unie. Opatření mohou zahrnovat podmínky, které mají usnadňovat či podporovat sdílení síťové infrastruktury nebo spektra v souladu s právem Unie.
   2.   Při použití odstavce 1 členské státy posoudí, zda je třeba k právům k využívání kmitočtového pásma 700 MHz připojit určité podmínky, a případně v této souvislosti konzultují s příslušnými zúčastněnými stranami.
   Článek 4
   Členské státy v závislosti na vnitrostátních potřebách a při zohlednění zásady technologické neutrality zajistí nejméně do roku 2030 dostupnost kmitočtového pásma 470–694 MHz (dále jen „pásmo do 700 MHz“) pro zemské poskytování služeb rozhlasového a televizního vysílání, včetně volně dostupného televizního vysílání, a pro bezdrátové zvukové PMSE. Členské státy zajistí, aby jakékoli jiné využívání kmitočtového pásma do 700 MHz na jejich území bylo v souladu s vnitrostátními potřebami v oblasti rozhlasového a televizního vysílání v daném členském státě a nezpůsobovalo škodlivé rušení zemského poskytování služeb rozhlasového a televizního vysílání v sousedním členském státě, ani před takovým poskytováním služeb nevyžadovalo ochranu. Takovým využíváním nejsou dotčeny povinnosti plynoucí z mezinárodních dohod, jako jsou dohody o přeshraniční koordinaci kmitočtů.
   Článek 5
   1.   Členské státy co nejdříve, nejpozději však 30. června 2018, přijmou a zveřejní své vnitrostátní plány a harmonogramy (dále jen „vnitrostátní plány“), včetně podrobných kroků ke splnění svých povinností stanovených v článcích 1 a 4. Členské státy vypracují své vnitrostátní plány po konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami.
   2.   Aby bylo zajištěno, že využívání kmitočtového pásma 700 MHz je v souladu s čl. 1 odst. 1, zahrnou členské státy do svých vnitrostátních plánů tam, kde je to vhodné, informace o opatřeních, včetně případných podpůrných opatření, zaměřených na omezení dopadu nadcházející přeměny na veřejnost a užívání bezdrátových zvukových PMSE a na usnadnění toho, aby byla na vnitřním trhu včas dostupná interoperabilní síťová zařízení a přijímače pro televizní vysílání.
   Článek 6
   Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby byla v souvislosti s přeměnou či reorganizací kmitočtového uspořádání včas a transparentně poskytnuta odpovídající kompenzace přímých nákladů, zejména koncových uživatelů, aby byl mimo jiné usnadněn přechod k technologiím účinněji využívajícím spektrum.
   Komise může poskytnout dotčenému členskému státu na jeho žádost poradenství týkající se této kompenzace s cílem usnadnit přeměnu ve využívání spektra.
   Článek 7
   Komise ve spolupráci s členskými státy podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji ve využívání kmitočtového pásma do 700 MHz MHz s cílem zajistit účinné využívání spektra v souladu s příslušným právem Unie. Komise zohlední sociální, ekonomické, kulturní a mezinárodní aspekty, které se využívání pásma do 700 MHz podle článků 1 a 4 dotýkají, další technologický vývoj, změny chování spotřebitelů a požadavky na propojení v zájmu posílení růstu a inovací v Unii.
   Článek 8
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 9
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      Ve Štrasburku dne 17. května 2017.

            Za Evropský parlament

            předseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            předseda

         C. ABELA

      (1)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 127.

      (2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. března 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 25. dubna 2017.

      (3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

      (4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1).

      (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

      (6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21).

      PŘÍLOHA
      Opodstatněné důvody pro pozdržení možnosti využívání kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací po 30. červnu 2020 (čl. 1 odst. 1)

                  1)

                  nedořešené záležitosti v přeshraniční koordinaci způsobující škodlivé rušení;

                  2)

                  potřeba zajistit technický přechod velké části obyvatelstva na vyspělé standardy rozhlasového a televizního vysílání a složitost zajištění tohoto přechodu;

                  3)

                  finanční náklady spojené s přechodem přesahující očekávané příjmy plynoucí z udělení práv;

                  4)

                  vyšší moc.