title: Oprava rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES ze dne 12. prosince 2006 , kterým se zavádí program Evropa pro občany na podporu aktivního evropského občanství na období 2007–2013 ( Úř. věst. L 378 ze dne 27.12.2006 )

text:
               11.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 181/15

         Oprava rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí program Evropa pro občany na podporu aktivního evropského občanství na období 2007–2013
   (
         Úřední věstník Evropské unie L 378 ze dne 27. prosince 2006
      )
   Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se nahrazuje tímto:

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1904/2006/ES
      ze dne 12. prosince 2006,
      kterým se pro období 2007–2013 stanoví program „Evropa pro občany“ na podporu aktivního evropského občanství
      EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 151 a 308 této smlouvy,
      s ohledem na návrh Komise,
      s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
      s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
      v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Smlouva zavádí občanství Unie, které doplňuje občanství jednotlivých členských států. Je důležitým prvkem při posilování a zabezpečování procesu evropské integrace.

                  (2)

                  Společenství by mělo zajistit, aby si občané byli plně vědomi svého evropského občanství, jeho výhod a práv a povinností, které je třeba prosazovat s řádným ohledem na subsidiaritu a v zájmu soudržnosti.

                  (3)

                  Je zvláště nutné, aby si evropští občané byli vědomi svého občanství v Evropské unii v souvislosti se širšími úvahami o budoucnosti Evropy zahájenými na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16. a 17. června 2005. Program „Evropa pro občany“ by proto měl doplňovat, nikoli překrývat, jiné kroky učiněné v této souvislosti.

                  (4)

                  Aby občané mohli evropskou integraci plně podporovat, měl by být kladen větší důraz na jejich společné hodnoty, historii a kulturu jako na klíčové prvky jejich členství ve společnosti založené na zásadách svobody, demokracie a dodržování lidských práv a na kulturní rozmanitosti, toleranci a solidaritě, v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (4), která byla vyhlášena dne 7. prosince 2000.

                  (5)

                  Podpora aktivního občanství je klíčovým prvkem nejen při posilování boje proti rasismu, xenofobii a nesnášenlivosti, ale také při posilování soudržnosti a rozvoje demokracie.

                  (6)

                  V souvislosti s informační a komunikační strategií Evropské unie by mělo být zajištěno rozsáhlé šíření a značný dopad činnosti podporované prostřednictvím programu.

                  (7)

                  S cílem přiblížit Evropu občanům a umožnit jim plně se podílet na budování stále užšího svazku v Evropě je třeba oslovit všechny státní příslušníky a osoby s povolením k pobytu ve zúčastněných zemích, zapojit je do mezinárodních výměn a spolupráce a přispět tak k rozvíjení pocitu sounáležitosti ke společným evropským ideálům.

                  (8)

                  Evropský parlament v usnesení z roku 1988 označil za žádoucí vyvinout velké úsilí k posílení kontaktů mezi občany různých členských států a konstatoval, že zvláštní podpora rozvoje partnerství obcí nebo měst různých členských států ze strany Evropské unie je odůvodněná a žádoucí.

                  (9)

                  Evropská rada při několika příležitostech uznala, že je třeba Evropskou unii a její orgány a instituce více přiblížit občanům členských států. Vyzvala orgány Unie, aby i nadále udržovaly a podporovaly otevřený, průhledný a pravidelný dialog s organizovanou občanskou společností, a tím podporovaly zapojení občanů do veřejného života a rozhodovacího procesu, a aby přitom zdůrazňovaly základní hodnoty, které občané Evropy sdílejí.

                  (10)

                  V rozhodnutí 2004/100/ES ze dne 26. ledna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu aktivního evropského občanství (účast občanů) (5) Rada zavedla akční program Společenství, jenž potvrdil potřebu prosazovat udržitelný dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní zapojení občanů.

                  (11)

                  Občanské projekty s nadnárodním rozměrem a neomezené hranicemi jednotlivých odvětví jsou významným nástrojem pro oslovení občanů a pro podporu evropského povědomí, evropské politické integrace, sociálního začlenění a vzájemného porozumění.

                  (12)

                  Organizace občanské společnosti na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni jsou významným prvkem aktivní účasti občanů na životě společnosti a pomáhají oživit všechny aspekty veřejného života. Jsou také zprostředkovateli mezi Evropou a jejími občany. Proto by měla být jejich nadnárodní spolupráce podporována a posilována.

                  (13)

                  Evropské organizace zabývající se výzkumem veřejné politiky mohou svými myšlenkami a úvahami přispět do diskuse na evropské úrovni. Je proto také žádoucí podporovat prostřednictvím stanovení postupů s průhlednými kritérii, které podporují sítě na výměnu informací, jejich činnosti odrážející závazek vytvořit evropskou identitu a občanství jako vazbu mezi evropskými orgány a občany.

                  (14)

                  Je rovněž vhodné pokračovat v činnosti započaté Evropskou unií v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů působících v oblasti kultury na evropské úrovni (6) na ochranu a připomínání památky hlavních míst a archivů spojených s deportacemi. Udržování povědomí o konečných rozměrech a tragických dopadech druhé světové války a podpora všeobecné paměti tak mohou sloužit jako prostředky vypořádání se s minulostí a vytváření budoucnosti.

                  (15)

                  Prohlášení o sportu přijaté Evropskou radou na zasedání v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 uvádí, že i když v této oblasti nemá Společenství žádné přímé pravomoci, musí ve své činnosti podle různých ustanovení Smlouvy přihlížet ke společenské, vzdělávací a kulturní funkci, která je sportu vlastní.

                  (16)

                  Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností.

                  (17)

                  Kandidátské země a země ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, jsou v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny, uznávány za potenciální účastníky programů Společenství.

                  (18)

                  Na zasedání Evropské rady v Soluni konaném ve dnech 19. a 20. června 2003 byla přijata „Agenda pro země západního Balkánu: směřování k evropské integraci“, která vyzvala země západního Balkánu k účasti na programech a v agenturách Společenství; země západního Balkánu by tudíž měly být považovány za potenciální účastníky programů Společenství.

                  (19)

                  Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.

                  (20)

                  Postupy pro sledování a hodnocení programu by měly využívat cíle a ukazatele, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, důležité a časově vymezené.

                  (21)

                  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7), (dále jen „finanční nařízení“) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8), která chrání finanční zájmy Společenství, musí být uplatňována s ohledem na zásady jednoduchosti a důslednosti při volbě rozpočtových prostředků, omezování počtu případů, kdy si Komise ponechává přímou odpovědnost za jejich provádění a řízení, a vyžadovanou úměrnost mezi zdroji a administrativním zatížením plynoucím z jejich využívání.

                  (22)

                  Rovněž je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a ke zpětnému získání prostředků, které byly ztraceny, neoprávněně vyplaceny nebo nesprávně použity.

                  (23)

                  V souladu se zásadou řádného finančního řízení je možné provádění programu zjednodušit využitím financování paušálními částkami buď na podporu poskytovanou účastníkům programu, nebo na podporu Společenství poskytovanou strukturám vzniklým na vnitrostátní úrovni pro správu programu.

                  (24)

                  Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančím řízení (9).

                  (25)

                  Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy činností a opatření v rámci daného programu lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

                  (26)

                  Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (10).

                  (27)

                  V souladu s rozhodnutím 2004/100/ES by měla být přijata přechodná opatření ke sledování činností zahájených před 31. prosincem 2006,

            ROZHODLY TAKTO:
      Článek 1
      Předmět a oblast působnosti programu
      1.   Tímto rozhodnutím se pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 zřizuje program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
      2.   Program přispívá k těmto obecným cílům:

                  a)

                  poskytovat občanům příležitost spolupracovat a podílet se na budování demokratické a do světa otevřené Evropy, která bude stále užším svazkem, sjednoceným a obohaceným díky své kulturní rozmanitosti, a rozvíjet tak občanství Evropské unie;

                  b)

                  rozvíjet vědomí evropské identity, vycházející ze společných hodnot, historie a kultury;

                  c)

                  podporovat pocit přináležitosti k Evropské unii mezi jejími občany;

                  d)

                  posilovat toleranci a vzájemné porozumění mezi evropskými občany, respektovat a podporovat kulturní a jazykovou rozmanitost a zároveň přispívat k dialogu mezi kulturami.

            Článek 2
      Konkrétní cíle programu
      Program má v souladu se základními cíli Smlouvy tyto konkrétní cíle uskutečňované na nadnárodní úrovni:

                  a)

                  setkávání občanů z různých místních společenství po celé Evropě, aby mohli sdílet a vyměňovat si zkušenosti, názory a hodnoty, poučit se z historie a utvářet budoucnost;

                  b)

                  podpora činnosti, diskusí a úvah souvisejících s evropským občanstvím, demokracií, společnými hodnotami, historií a kulturou prostřednictvím spolupráce organizací občanské společnosti na evropské úrovni;

                  c)

                  přiblížení Evropy jejím občanům tak, že budou propagovány evropské hodnoty a úspěchy, jichž Evropa dosáhla, a zároveň bude uchovávána vzpomínka na její minulost;

                  d)

                  podpora spolupráce mezi občany a organizacemi občanské společnosti ze všech zúčastněných států, příspěvek k dialogu mezi kulturami a zdůrazňování rozmanitosti i jednoty Evropy, přičemž by se zvláštní pozornost měla věnovat činnostem, které se zaměřují na vytváření užších vazeb mezi občany členských států Evropské unie ve složení k 30. dubnu 2004 a občanů členských států, které přistoupily od tohoto dne.

            Článek 3
      Akce
      1.   Cílů programu se dosahuje prostřednictvím podpory činností v rámci následujících akcí, jejichž podrobnosti jsou obsaženy v části I přílohy:

                  a)

                  Aktivní občané pro Evropu:

                              —

                              partnerství měst,

                              —

                              projekty občanů a podpůrná opatření.

                  b)

                  Aktivní občanská společnost v Evropě:

                              —

                              strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem v oblasti veřejné politiky (skupiny odborníků),

                              —

                              strukturální podpora organizací občanské společnosti na evropské úrovni,

                              —

                              podpora projektů uskutečňovaných z podnětu organizací občanské společnosti.

                  c)

                  Společně pro Evropu:

                              —

                              velmi významné události, jako jsou vzpomínkové oslavy, udělování cen, umělecké projekty, celoevropské konference,

                              —

                              studie, průzkumy a výzkumy veřejného mínění,

                              —

                              nástroje pro šíření informací.

                  d)

                  Aktivní evropská paměť:

                              —

                              ochrana hlavních míst a archivů spojených s deportacemi a připomínání památky obětí.

            2.   V rámci každé činnosti lze upřednostnit vyvážené začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států, jak stanoví konkrétní cíl uvedený v čl. 2 písm. d).
      Článek 4
      Formy opatření Společenství
      1.   Opatření Společenství mohou mít podobu například grantů nebo veřejných zakázek.
      2.   Přidělené granty Společenství mohou mít zvláštní podobu, například provozních grantů, grantů na činnost, stipendií nebo cen.
      3.   Veřejné zakázky se vztahují na pořízení služeb, jako je organizování akcí, studie a výzkum, nástroje pro šíření informací, sledování a hodnocení.
      4.   Grant Společenství lze příjemcům udělit, pokud splňují požadavky uvedené v části II přílohy.
      Článek 5
      Účast na programu
      Programu se mohou účastnit tyto země (dále jen „zúčastněné země“):

                  a)

                  členské státy;

                  b)

                  země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s ustanoveními uvedené dohody;

                  c)

                  kandidátské země, které využívají předvstupní strategii, v souladu s obecnými zásadami, podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřenými s těmito zeměmi;

                  d)

                  země západního Balkánu v souladu s pravidly, která budou stanovena společně s těmito zeměmi po uzavření rámcových dohod o jejich účasti na programech Společenství.

            Článek 6
      Přístup k programu
      Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím aktivní evropské občanství, zejména místním orgánům a organizacím, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), skupinám občanů a jiným organizacím občanské společnosti.
      Článek 7
      Spolupráce s mezinárodními organizacemi
      Program může zahrnovat společné a inovační činnosti v oblasti aktivního evropského občanství s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením a různými pravidly dané instituce nebo organizace.
      Článek 8
      Prováděcí opatření
      1.   Komise přijme opatření nezbytná k provádění programu v souladu s přílohou.
      2.   Postupem podle čl. 9 odst. 2 se přijímají tato opatření:

                  a)

                  způsoby provádění programu, včetně ročního pracovního plánu, kritérií výběru a postupů výběru;

                  b)

                  všeobecná rovnováha mezi jednotlivými činnostmi programu;

                  c)

                  postupy pro sledování a hodnocení programu;

                  d)

                  finanční podpora (částka, doba trvání, rozdělení a příjemci) poskytovaná Společenstvím v souvislosti se všemi provozními granty, víceletými dohodami o partnerství v rámci akce 1 a velmi významnými událostmi v rámci akce 3.

            3.   Veškerá ostatní opatření nezbytná k provádění programu se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 3.
      4.   Postupem uvedeným v odstavci 2 může Komise pro každou z akcí uvedenou v příloze vypracovat pokyny s cílem přizpůsobit program jakýmkoli změnám priorit v oblasti aktivního evropského občanství.
      Článek 9
      Výbor
      1.   Komisi je nápomocen výbor.
      2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
      Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
      3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
      4.   Výbor přijme svůj jednací řád.
      Článek 10
      Soudržnost s ostatními nástroji Společenství a Evropské unie
      1.   Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v ostatních oblastech činnosti Společenství, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, kultury, mládeže, sportu, životního prostředí, audiovizuálního odvětví a sdělovacích prostředků, základních práv a svobod, sociálního začlenění, rovného postavení mužů a žen, boje proti všem formám diskriminace, rasismu a xenofobie, vědeckého výzkumu, informační společnosti a vnější činnosti Společenství, obzvláště na úrovni evropské politiky sousedství.
      2.   S cílem uskutečnit činnosti, jež splňují cíle programu a jiných nástrojů Společenství a Evropské unie, může program sdílet zdroje s těmito ostatními nástroji.
      Článek 11
      Finanční krytí
      1.   Finanční krytí pro provádění programu na období uvedené v článku 1 se stanoví na 215 milionů EUR.
      2.   Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
      Článek 12
      Finanční ustanovení
      1.   Finanční podpora má formu grantů udělovaných právnickým osobám. V závislosti na povaze činnosti a sledovaném cíli mohou být granty rovněž uděleny fyzickým osobám.
      2.   Za činnosti či projekty prováděné v rámci programu může Komise fyzickým nebo právnickým osobám udělit ceny.
      3.   V souladu s článkem 181 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v závislosti na povaze dané činnosti může být povoleno paušální financování nebo uplatnění sazeb jednotkových nákladů.
      4.   Lze povolit spolufinancování ve formě věcného plnění.
      5.   Komise může s ohledem na povahu příjemců a činností rozhodnout o osvobození příjemců od povinnosti prokazovat své odborné schopnosti a kvalifikaci požadované k provedení navrhované činnosti nebo pracovního plánu.
      6.   Množství informací, které má příjemce poskytnout, může být v případě nízkých grantů omezeno.
      7.   Ve zvláštních případech, jako je udělení nízkého grantu, nemusí příjemce dokazovat svou finanční způsobilost k provedení plánovaného projektu nebo pracovního plánu.
      8.   Provozní granty udělené v rámci programu subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu, jak je vymezeno v článku 162 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, se v případě opětovného poskytnutí automaticky nesnižují.
      Článek 13
      Ochrana finančních zájmů Společenství
      1.   Komise zajistí, aby v případech, kdy jsou prováděna opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí, byly finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
      2.   U činností Společenství financovaných v rámci programu se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoliv porušení práva Společenství nebo smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Společenstvími spravované, a to formou neoprávněného výdaje.
      3.   Komise může snížit, pozastavit nebo vymáhat nazpět částku finanční pomoci poskytnutou pro určitou činnost, pokud shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto rozhodnutím nebo individuálním rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na základě kterých byla daná finanční pomoc přidělena, nebo pokud vyjde najevo, že činnost doznala bez souhlasu Komise změny, která je v rozporu s podstatou nebo prováděcími podmínkami daného projektu.
      4.   Pokud nebyly dodrženy termíny nebo je vývojem provádění činnosti odůvodněna pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce této pomoci, aby do určité doby předložil vysvětlení. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající finanční podporu a žádat navrácení částek, které již byly vyplaceny.
      5.   Neoprávněně vyplacené částky se navrátí Komisi. K částkám, které nebyly vráceny v přiměřené době, se připočte úrok podle podmínek stanovených ve finančním nařízení.
      Článek 14
      Sledování a hodnocení
      1.   Komise zajistí pravidelné sledování programu. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 3 písm. a) a c).
      Konkrétní cíle mohou být revidovány v souladu s článkem 251 Smlouvy.
      2.   Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávu Evropskému parlamentu.
      3.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů

                  a)

                  do 31. prosince 2010 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních ukazatelích provádění programu;

                  b)

                  do 31. prosince 2011 sdělení o pokračování programu;

                  c)

                  do 31. prosince 2015 zprávu o následném hodnocení.

            Článek 15
      Přechodné ustanovení
      Činnosti zahájené podle rozhodnutí 2004/100/ES před 31. prosincem 2006 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
      Podle článku 18 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí 2004/100/ES, poskytnuty pro účely programu.
      Článek 16
      Vstup v platnost
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
      Použije se ode dne 1. ledna 2007.

         Ve Štrasburku dne 12. prosince 2006.

               Za Evropský parlament

               předseda

            Josep BORRELL FONTELLES

               Za Radu

               předseda

            Mauri PEKKARINEN

      PŘÍLOHA
      I.   POPIS AKCÍ
      Doplňující informace o přístupu k programu
      Organizace občanské společnosti uvedené v článku 6 zahrnují mezi jiným odbory, vzdělávací instituce a organizace činné v oblasti dobrovolnické práce a amatérského sportu.
      AKCE 1: Aktivní občané pro Evropu
      Tato akce tvoří součást programu přímo zaměřenou na činnosti zapojující občany. Tyto činnosti spadají do následujících dvou kategorií opatření:
      Partnerství měst
      Cílem tohoto opatření jsou činnosti, které zahrnují nebo prosazují přímou výměnu mezi evropskými občany prostřednictvím jejich účasti v činnostech v rámci partnerství měst. Může se jednat o jednorázové či pilotní činnosti nebo tyto činnosti mohou mít podobu strukturovaných, víceletých a vícestranných dohod, které zaujímají programovanější přístup a zahrnují řadu činností od setkávání občanů až po zvláštní konference nebo semináře věnované oblastem společného zájmu, spolu se souvisejícími publikacemi, jež jsou pořádány v souvislosti s činnostmi v rámci partnerství měst. Toto opatření aktivně přispěje k posílení znalostí a porozumění občanů a jednotlivých kultur o sobě a mezi sebou navzájem.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo Radě evropských obcí a regionů (CEMR), což je subjekt, jenž sleduje cíl obecného evropského zájmu a aktivně působí v oblasti partnerství měst.
      Projekty občanů a podpůrná opatření
      V rámci tohoto opatření jsou podporovány různé projekty, které nejsou omezeny hranicemi států ani jednotlivých odvětví a jsou do nich přímo zapojeni občané. Přednost se dává projektům, jejichž cílem je podpora účasti na místní úrovni. Rozsah a působnost těchto projektů bude záležet na vývoji ve společnosti a bude se za použití inovačních přístupů zabývat možnostmi, jak reagovat na zjištěné potřeby. Mělo by být podporováno využívání nových technologií, zejména technologií informační společnosti. Tyto projekty podpoří setkávání občanů z různých oborů a oblastí, kteří budou spolupracovat nebo diskutovat o společných evropských otázkách, a rozvíjet tak vzájemné porozumění a zvyšovat povědomí o procesu evropské integrace.
      Aby bylo možné zlepšit partnerství měst a projekty zaměřené na občany, je nutné vypracovat podpůrná opatření, která by zajistila správné postupy, výměnu zkušeností mezi zástupci zúčastněných stran na místní i regionální úrovni, včetně orgánů veřejné moci, a rozvoj nových kvalifikací, například prostřednictvím školení.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno alespoň 45 % prostředků.
      AKCE 2: Aktivní občanská společnost v Evropě
      Strukturální podpora evropských organizací zabývajících se výzkumem v oblasti veřejné politiky (nezávislé skupiny odborníků)
      Subjekty, které jsou zdrojem nových myšlenek a úvah týkajících se evropských záležitostí, jsou důležitými institucionálními partnery, kteří jsou schopni orgánům a institucím EU poskytnout nezávislá strategická doporučení přesahující hranice jednotlivých odvětví. Mohou provádět činnosti, kterými přispívají do diskuse o občanství Evropské unie a o evropských hodnotách a kulturách. Toto opatření se zaměřuje na posilování institucionální kapacity těchto organizací, které jsou reprezentativní, poskytují skutečnou evropskou přidanou hodnotu, mohou mít výrazný multiplikační efekt a jsou schopny spolupracovat s ostatními příjemci tohoto programu. Důležitým prvkem v této oblasti je posilování transevropských sítí. Granty lze udělit na základě víceletého pracovního plánu, který v sobě spojuje řadu témat či činností.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo sdružení „Groupement d’études et de recherches Notre Europe“ a „Institut für Europäische Politik“, což jsou subjekty, jež sledují cíl obecného evropského zájmu.
      Strukturální podpora organizací občanské společnosti na evropské úrovni
      Organizace občanské společnosti jsou důležitou součástí občanské, vzdělávací, kulturní a politické činnosti, jež přispívá k účasti na životě společnosti. Musí existovat a být schopny fungovat a spolupracovat na evropské úrovni. Měly by rovněž být schopné podílet se na vymezování politik prostřednictvím konzultací. Toto opatření jim poskytne kapacitu a stabilitu k tomu, aby napříč jednotlivými odvětvími a v horizontálním rozměru působily na své členy a občanskou společnost na evropské úrovni jako nadnárodní katalyzátory, a přispívaly tak k dosažení cílů programu. Důležitým prvkem v této oblasti činnosti je posilování transevropských sítí a evropských sdružení. Granty lze udělit na základě víceletého pracovního plánu, který v sobě spojuje řadu témat či činností.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo třem subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu: Platformě evropských sociálních nevládních organizací, Evropskému hnutí a Evropské radě pro uprchlíky a exulanty.
      Podpora projektů uskutečňovaných z podnětu organizací občanské společnosti
      Organizace občanské společnosti na místní, regionální, celostátní nebo evropské úrovni zapojují občany nebo zastupují jejich zájmy prostřednictvím diskusí, publikací, obhajoby a prostřednictvím jiných konkrétních nadnárodních projektů. Zavádění evropského rozměru do činností organizací občanské společnosti či pokračování v jejím zohledňování umožní těmto organizacím posílit své kapacity a získat širší cílové skupiny. Přímá spolupráce organizací občanské společnosti z různých členských států přispěje ke vzájemnému porozumění, pokud jde o různé kultury a názory, a ke ztotožnění se se sdílenými zájmy a hodnotami. Ačkoli může probíhat formou jednotlivých projektů, zajistí dlouhodobější přístup rovněž udržitelnější dopad a rozvoj sítí a součinností.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno přibližně 31 % prostředků.
      AKCE 3: Společně pro Evropu
      Velmi významné události
      Toto opatření podpoří akce organizované Komisí, případně ve spolupráci s členskými státy nebo jinými příslušnými partnery, které jsou významné svým rozsahem a dosahem, zaměřují se na národy Evropy, pomáhají zvýšit jejich vnímání sounáležitosti ke stejnému společenství a jejich povědomí o historii, dosažených úspěších a hodnotách Evropské unie, zapojují je do dialogu mezi kulturami a přispívají k rozvoji jejich evropské identity.
      Mezi tyto akce mohou patřit oslavy historických událostí, připomínání evropských úspěchů, umělecké projekty, zvyšování povědomí o konkrétních problematikách, celoevropské konference a udělování cen pořádané s cílem zdůraznit významné úspěchy. Mělo by být podporováno využívání nových technologií, zejména technologií informační společnosti.
      Studie
      S cílem lépe porozumět aktivnímu občanství na evropské úrovni Komise vypracuje studie a přehledy a provede výzkumy veřejného mínění.
      Nástroje pro šíření informací
      Jelikož je toto opatření zaměřeno na občany a na různorodost iniciativ v oblasti aktivního občanství, je třeba poskytovat komplexní informace o jednotlivých činnostech programu, o ostatních evropských činnostech týkajících se problematiky občanství a o dalších souvisejících iniciativách, a to prostřednictvím internetového portálu a jiných nástrojů.
      Na roky 2007, 2008 a 2009 lze poskytnout strukturální podporu přímo těmto subjektům, které sledují cíl obecného evropského zájmu: „Association Jean Monet“, „Centre européen Robert Schuman“ a „Maisons de l'Europe“, které jsou sdruženy na vnitrostátní a na evropské úrovni.
      Orientačně bude z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přiděleno přibližně 10 % prostředků.
      AKCE 4: Aktivní evropská paměť
      V rámci této akce se mohou podporovat tyto druhy projektů:

                  —

                  za účelem ochrany hlavních míst a památníků spojených s masovými deportacemi, bývalými koncentračními tábory a jinými dějišti nacistického masového mučení a vyhlazování, jakož i archivů dokumentujících tyto události, a za účelem udržování památky obětí i těch, kteří v extrémních podmínkách zachraňovali lidi před holocaustem;

                  —

                  za účelem připomínání památky obětí masového vyhlazování a masových deportací spojených se stalinismem, jakož i ochrany památníků a archivů dokumentujících tyto události.

            Orientačně budou z celkového rozpočtu programu na činnost v rámci této akce přidělena přibližně 4 % prostředků.
      II.   ŘÍZENÍ PROGRAMU
      Provádění programu se řídí zásadami průhlednosti a otevřenosti vůči různorodým organizacím a projektům. V důsledku toho jsou projekty a činnosti obecně vybírány na základě veřejných výzev k předkládání návrhů. Odchýlit se je možné pouze za velmi specifických okolností a v plném souladu s čl. 168 odst. 1 písm. c) a d) nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
      Program rozvíjí zásadu víceletých partnerství, přičemž vychází ze schválených cílů a z analýzy výsledků, aby se zajistily vzájemné výhody plynoucí jak pro občanskou společnost, tak i pro Evropskou unii. Maximální délka financování v rámci jedné grantové dohody podle programu je omezena na tři roky.
      Pro některé činnosti může být nutné schválit nepřímé centralizované řízení prostřednictvím výkonné agentury nebo, zejména pokud jde o akci 1, prostřednictvím vnitrostátních agentur.
      Veškeré činnosti jsou prováděny na nadnárodním základě. Podporují mobilitu občanů a myšlenek v rámci Evropské unie.
      Důležité jsou prvky vytváření sítí a zaměřování se na multiplikační účinky, včetně využívání informačních a komunikačních technologií, a tyto prvky se promítnou do druhu činností i do rozmanitosti organizací, které do nich budou zapojeny. Je podporován rozvoj vzájemných vztahů a součinnosti mezi různými typy zúčastněných subjektů zapojených do programu.
      Rozpočet programu může rovněž zahrnovat výdaje spojené s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo nezbytné pro řízení programu a pro splnění jeho cílů, zejména studie, setkávání, informační a publikační činnost, výdaje spojené s počítačovými sítěmi pro výměnu informací a veškeré jiné výdaje na správní a technickou pomoc, o nichž může Komise rozhodnout k zajištění řízení programu.
      Celkové správní výdaje na program by měly být přiměřené úkolům stanoveným v příslušném programu a měly by orientačně představovat přibližně 10 % celkového rozpočtu programu.
      Komise může případně uskutečňovat informační, publikační a propagační činnost, a tím zajistit širokou znalost a značný dopad činností podporovaných prostřednictvím programu.
      III.   KONTROLY A AUDITY
      Pro projekty, které byly vybrány v souladu s tímto rozhodnutím, bude zaveden systém namátkového auditu.
      Příjemce grantu musí Komisi po dobu pěti let následujících po poslední platbě poskytnout všechny podklady týkající se výdajů. Příjemce grantu zajistí, aby byly Komisi případně zpřístupněny podklady, jež jsou v držení partnerů nebo členů subjektu.
      Komise může provádět kontrolu použití grantu přímo prostřednictvím svých vlastních pracovníků nebo jiného kvalifikovaného externího subjektu podle své volby. Tyto audity mohou být prováděny po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku grantu. Nálezy auditu mohou vést k případnému rozhodnutí Komise o zpětném získání částky.
      Zaměstnanci Komise a externí osoby schválené Komisí musí mít dostatečné právo na přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení těchto auditů.
      Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, zejména pokud jde o přístup.

      (1)  Úř. věst. C 28, 3.2.2006, s. 29.

      (2)  Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 81.

      (3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 25. září 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne 25. října 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 11. prosince 2006.

      (4)  Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 6.

      (6)  Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 40.

      (7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1248/2006 (Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 3).

      (9)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (11)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (12)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (13)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.


title: 2013/545/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, oddíl IV – Soudní dvůr#Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, oddíl IV – Soudní dvůr

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/118

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 17. dubna 2013
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, oddíl IV – Soudní dvůr
   (2013/545/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2011 (1),

               —

               s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2011 (COM(2012) 436 – C7-0227/2012) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů (4) a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2011 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6), a zejména na články 164, 165 a 166 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0090/2013),

               1.

               uděluje tajemníkovi Soudního dvora absolutorium za plnění rozpočtu tohoto orgánu na rozpočtový rok 2011;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 68, 15.3.2011.

      (2)  Úř. věst. C 348, 14.11.2012, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 344, 12.11.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 348, 14.11.2012, s. 130.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
      ze dne 17. dubna 2013
      obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, oddíl IV – Soudní dvůr
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2011 (1),

                  —

                  s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2011 (COM(2012) 436 – C7-0227/2012) (2),

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

                  —

                  s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů (4) a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2011 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na čl. 314 odst. 10 a na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6), a zejména na články 164, 165 a 166 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0090/2013),

                  1.

                  vítá skutečnost, že v roce 2011 měl Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) prostředky na závazky ve výši 335 904 453,30 EUR (v roce 2010 tato částka činila 323 784 221,30 EUR) a že míra čerpání prostředků v oddílu IV – Soudní dvůr – byla i v roce 2011 velmi vysoká (celkově více než 98 % a v případě prostředků v hlavě 2 dokonce více než 99 %); zdůrazňuje, že míra čerpání mohla dosáhnout 99 %, kdyby Rada neodmítla provést úpravu platů, kterou navrhla Komise (+ 1,7 % se zpětnou platností od 1. července 2011);

                  2.

                  zdůrazňuje, že rozpočet Soudního dvora je čistě administrativní, výdaje jsou ze 75 % určeny na osoby působící v orgánu a z 25 % na budovy, vnitřní zařízení, vybavení a další provozní náklady;

                  3.

                  s uspokojením konstatuje, že Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2011 konstatoval, že u Soudního dvora nezjistil v souvislosti s kontrolovanými oblastmi činnosti, tj. s lidskými zdroji a zadáváním zakázek, žádné závažné nedostatky;

                  4.

                  vítá skutečnost, že Účetní dvůr na základě svého auditu dospěl k závěru, že platby v rozpočtovém roce uzavřeném 31. prosince 2011 v oblasti správních výdajů a ostatních výdajů orgánů a institucí nejsou zatíženy významnými chybami;

                  5.

                  vyjadřuje znepokojení nad tím, že množství nevyřízených věcí u Tribunálu bylo v roce 2011 stále vysoké (tj. 1 300 nevyřízených věcí v roce 2010 a 1 308 nevyřízených věcí v roce 2011); zdůrazňuje důležitost rychlého prosazování spravedlnosti pro hladké fungování nejen institucí, ale také ekonomiky, protože to zvyšuje právní jistotu;

                  6.

                  naléhavě vyzývá Soudní dvůr, aby prozkoumal, jaký typ organizačních změn by mohl vést ke snížení počtu nevyřízených věcí, a je také přesvědčen, že u Tribunálu je zapotřebí posílit lidské zdroje; je toho názoru, že návrh na vytvoření dalších míst jmenovaných soudců v Tribunálu, který je stále ve fázi projednávání v Radě, by mohl přispět ke zmírnění tohoto trendu; vyzývá Tribunál, aby zjistil, zda jsou nějaké další návrhy, jak tento trend zvrátit, které nesouvisejí s lidskými zdroji;

                  7.

                  zdůrazňuje, že statistiky týkající se činnosti Soudního dvora v roce 2011 obecně odhalují, že je třeba zlepšit účinnost, pokud jde o dobu trvání řízení: konstatuje, že pokud jde o předběžné otázky, trvalo vyřízení věci v průměru 16,4 měsíce ve srovnání s rokem 2010, kdy tato doba činila 16 měsíců; konstatuje, že vyřízení přímých žalob a opravných prostředků trvalo v roce 2011 v průměru 20,2 měsíce, respektive 15,4 měsíce (ve srovnání s 16,7 a 14,3 měsíce v roce 2010);

                  8.

                  konstatuje, že u Soudu pro veřejnou službu je v posledních letech vývoj nových a dokončených věcí stabilní (tj. 139 nových věcí v roce 2010 oproti 159 v roce 2011 a 129 dokončených věcí v roce 2010 oproti 166 v roce 2011);

                  9.

                  bere na vědomí, že Soudní dvůr v roce 2011 uzavřel 550 případů, což oproti předchozímu roku (522 uzavřených případů v roce 2010) představuje znatelné zvýšení, a že z těchto případů bylo 370 ukončeno vydáním rozsudku a ve180 z nich bylo vydáno usnesení;

                  10.

                  vítá aplikaci e-Curia, která byla spuštěna v listopadu 2011 a jež umožňuje podávání a zasílání procesních písemností elektronickou cestou; s uspokojením konstatuje, že tato aplikace přispěla mezi lety 2011 a 2012 jen v rámci Soudního dvora k 25 % snížení spotřeby papíru a k úsporám ve výši 150 000 EUR;

                  11.

                  zdůrazňuje, že systém e-Curia by měl postupně umožnit eliminovat značnou část korespondence a skenování přicházejících a odcházejících procesních písemností a optimalizovat interní tok dokumentů; žádá, aby byl Výboru pro rozpočtovou kontrolu poskytnut přesný popis nákladů na vytvoření, údržbu a aktualizaci aplikace e-Curia;

                  12.

                  žádá, aby byl informován o opatřeních přijatých ve snaze vyřešit případy zhroucení počítačového systému, které mohou ovlivnit fungování aplikace e-Curia;

                  13.

                  pokládá za velmi pozitivní, že do konce roku 2012 bylo aktivními uživateli aplikace e-Curia 14 členských států, dvě země Evropského sdružení volného obchodu a pět institucí EU (zejména Parlament, Rada a Komise);

                  14.

                  vítá vytvoření a zdokonalení integrovaného řídícího systému SAP, který byl zaveden v roce 2008 na interinstitucionální bázi Radou, Účetním dvorem a Soudním dvorem a je klíčovým nástrojem pro provádění veškerých finančních a rozpočtových operací Soudního dvora; domnívá se, že je tudíž důležité zajistit hladké fungování SAP;

                  15.

                  podporuje iniciativu Soudního dvora týkající se reformy jeho statutu a jednacího řádu s ohledem na výzvy, které před ním stojí v souvislosti se zvýšeným počtem případů; bere na vědomí skutečnost, že různé změny, které přijali zákonodárci, již vstoupily v platnost a jsou nyní prováděny; doufá, že v roce 2013 budou přijata další nezbytná strukturální opatření, která především umožní jmenování dalších soudců Tribunálu;

                  16.

                  s uspokojením konstatuje, že byl vytvořen nový vyhledávač pro prohlížení judikatury a že katalog knihovny Soudního dvora je k dispozici online, což přiblíží Soudní dvůr jako orgán Unie občanům;

                  17.

                  bere na vědomí změnu administrativní struktury Soudního dvora v podobě vytvoření ředitelství pro protokol a informace; očekává, že ve výroční zprávě o činnosti za rok 2012 bude podán podrobný popis přínosů, které tato změna přinesla z hlediska výkonnosti Soudního dvora;

                  18.

                  má za to, že rozhodnutí Soudního dvora uchovávat sbírku uměleckých děl reprezentujících umělecké dědictví Unie je ambiciózním projektem, který vyžaduje specializované zdroje; vyzývá Soudní dvůr, aby vysvětlil, jak se tento projekt slučuje s jeho tradičními činnostmi; bere na vědomí, že v roce 2012 zaplatil Soudní dvůr 7 500 EUR za pojištění sbírky, která má hodnotu 2 400 000 EUR;

                  19.

                  vítá skutečnost, že Soudní dvůr v roce 2011 umožnil 5 % svých stálých tlumočníků rozšířit si kombinaci jazyků o další pracovní jazyk; zdůrazňuje, že to bylo možné díky intenzivním jazykovým kurzům;

                  20.

                  konstatuje, že počet slyšení a dalších schůzí s tlumočením se v roce 2011 i nadále zvyšoval, přičemž se tak dělo zejména v důsledku rozšíření a vstupu Lisabonské smlouvy v platnost;

                  21.

                  uvědomuje si, že interinstitucionální spolupráce při náboru tlumočníků představuje pro Soudní dvůr značné úspory;

                  22.

                  bere na vědomí nové činnosti generálního ředitelství pro infrastrukturu v roce 2011 a žádá Soudní dvůr, aby poskytl Výboru pro rozpočtovou kontrolu Parlamentu další informace o stavebním projektu v rámci pátého rozšíření budov Soudního dvora;

                  23.

                  vítá skutečnost, že Soudní dvůr vypracoval tak důkladnou a podrobnou výroční zprávu o činnosti a zahrnul do ní podrobné informace o svém řízení lidských zdrojů, jak Parlament požadoval.

         (1)  Úř. věst. L 68, 15.3.2011.

         (2)  Úř. věst. C 348, 14.11.2012, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 344, 12.11.2012, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 348, 14.11.2012, s. 130.

         (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.