title: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/124

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na rozpočtový rok 2008
   (2010/510/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi střediska (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (3), a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0091/2010),

               1.

               uděluje řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání absolutorium za plnění rozpočtu střediska za rozpočtový rok 2008;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 118.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/125

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání na rozpočtový rok 2008
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi střediska (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (3), a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0091/2010),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 je spolehlivá a uskutečněné operace jsou legální a správné;

               B.

               vzhledem k tomu, že dne 23. dubna 2009 udělil Parlament Evropskému středisku pro rozvoj odborného vzdělávání absolutorium za plnění rozpočtu střediska na rozpočtový rok 2007 (5) a že ve svém usnesení připojeném k rozhodnutí o udělení absolutoria Parlament mimo jiné upozornil na připomínky Účetního dvora týkající se vysoké míry přenesených a zrušených prostředků, potřeby stanovit v rámci plánování měřitelné cíle a ukazatele a nezbytnosti vytvořit přímou vazbu mezi cíli a rozpočtovými prostředky potřebnými k jejich realizaci;

               1.

               vyjadřuje své uspokojení nad tím, že Účetní dvůr prohlásil účetní závěrku střediska za rozpočtový rok 2008 za zákonnou a řádnou;

      Výkonnost

               2.

               blahopřeje středisku k tomu, že od Účetního dvora obdrželo za rok 2008 pozitivní prohlášení o věrohodnosti účtů, a to nejen pokud jde o účetní závěrku, ale i o uskutečněné operace; konstatuje, že středisko dosáhlo obrovského pokroku, pokud jde o inventární postup pro identifikaci, registraci a kapitalizaci majetku, dokumentaci procesů vnitřní kontroly a postupy pro nabídková řízení;

               3.

               znovu zdůrazňuje, že je důležité, aby si středisko při plánování stanovilo cíle SMART a ukazatele RACER, aby mohlo hodnotit dosažené výsledky; bere nicméně na vědomí prohlášení střediska, že zohlednilo uvedené připomínky ve svém plánu na rok 2009; vyzývá dále středisko, aby zvážilo možnost zavést pro plánování každé z operačních činností Ganttův diagram s cílem rychle získat přehled o tom, kolik času stráví jednotliví pracovníci na konkrétním projektu, a aby upřednostňovalo přístup zaměřený na dosažení výsledků;

               4.

               blahopřeje však středisku k tomu, že chce v roce 2010 zavést experimentální systém k zaznamenávání času, který jednotliví pracovníci tráví na konkrétním projektu, který středisko provádí;

               5.

               žádá středisko, aby v tabulce připojené k příští zprávě Účetního dvora uvedlo srovnání mezi výsledky dosaženými v roce, za který mu má být uděleno absolutorium, a výsledky, jichž dosáhlo v předchozím rozpočtovém roce, aby měl orgán příslušný k udělení absolutoria možnost lépe vyhodnotit výkonnost střediska z roku na rok;

               6.

               vítá vzhledem k blízkosti oblastí, jimiž se zabývají, úzkou spolupráci a vytvoření součinnosti mezi Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání a Evropskou nadací odborného vzdělávání (ETF); žádá obě agentury, aby ve svých zprávách o činnosti za rok 2009 uvedly podrobné údaje o provádění dohody o spolupráci.

      Rozpočtové a finanční řízení

               7.

               upozorňuje na to, že středisko opět přeneslo prostředky do dalšího roku (25 % provozních prostředků na platby, tj. 1 400 000 EUR); zdůrazňuje, že tato situace svědčí o nedostatcích v plánování a při sledování časově rozlišených prostředků u provozních výdajů;

      Lidské zdroje

               8.

               poukazuje na to, že středisko zaměstnává 128 osob a že v roce 2009 zavedlo systém měření výkonnosti; očekává, že mu budou sděleny výsledky, jež tento systém přinese;

      Interní audit

               9.

               blahopřeje středisku k tomu, že se stalo první agenturou, která se dobrovolně podrobila pilotnímu auditu zaměřenému na etický rámec; konstatuje, že tento audit provedla ve dnech 16.–20. února 2009 skupina tří auditorů a že útvar interního auditu (IAS) potvrdil, že středisko zřídilo spolehlivý etický rámec;

               10.

               potvrzuje, že středisko od roku 2006 uplatnilo 15 doporučení z 30, které vydal IAS; konstatuje, že z 15 dosud neprovedených doporučení je 6 považováno za „velmi závažná“ a týkají se většinou řízení lidských zdrojů (např. výkonnosti zaměstnanců, stanovování osobních cílů a vymezení úlohy a odpovědnosti výboru zaměstnanců); očekává, že v této oblasti, která má pro identitu agentury zásadní význam, dojde k pokroku, a požaduje, aby byl o této problematice informován;

               11.

               pokud jde o další připomínky, které doprovázejí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria a mají horizontální povahu, odkazuje na své usnesení ze dne 5. května 2010 (6) o výkonnosti, finančním řízení a kontrole evropských agentur.

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 118.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Úř. věst. L 255, 26.9.2009, s. 141.

      (6)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0139 (viz strana 241 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: Rozhodnutí rady 2003/662/SZBP ze dne 26. května 2003 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky v ozbrojených silách vedených Evropskou unií v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0662

Úřední věstník L 234 , 20/09/2003 S. 0022 - 0022

		Rozhodnutí rady 2003/662/SZBPze dne 26. května 2003o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky v ozbrojených silách vedených Evropskou unií v Bývalé jugoslávské republice MakedoniiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této Smlouvy,s ohledem na doporučení předsednictví,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 27. ledna 2003 přijala Rada společnou akci 2003/92/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii [1].(2) Článek 8 uvedené společné akce stanoví, že podrobné podmínky účasti třetích států budou předmětem dohody v souladu s článkem 24 Smlouvy o Evropské unii.(3) Podle rozhodnutí Rady ze dne 18. března 2003, kterým se generální tajemník, vysoký představitel zmocňuje k zahájení jednání, sjednal generální tajemník, vysoký představitel s Tureckou republikou dohodu o účasti Turecké republiky v ozbrojených silách vedených Evropskou unií v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.(4) Tuto dohodu je třeba schválit,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky v ozbrojených silách vedených Evropskou unií v Bývalé jugoslávské republice Makedonii se schvaluje jménem Evropské unie.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 4Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.V Bruselu dne 26. května 2003.Za RadupředsedaG. Drys[1] Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 26.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 84/16/KOL ze dne 27. dubna 2016, kterým se po sté prvé mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s fungováním Dohody o EHP [2017/267]

text:
               16.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 39/49

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 84/16/KOL
   ze dne 27. dubna 2016,
   kterým se po sté prvé mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s fungováním Dohody o EHP [2017/267]
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),
   S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 k této dohodě,
   S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,
   vzhledem k těmto důvodům:
   podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   dne 20. června 2014 přijala Evropská komise sdělení, kterým se stanoví „kritéria pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s vnitřním trhem“ (1). Sdělení se použije od 1. července 2014 do 31. prosince 2020,
   toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru,
   v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP,
   podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na straně 9 přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,
   PO KONZULTACI s Evropskou komisí,
   PO KONZULTACI se státy ESVO dopisem ze dne 25. ledna 2016 v této věci,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory se mění zavedením nových pokynů pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s fungováním Dohody o EHP. Nové pokyny jsou připojeny k tomuto rozhodnutí a tvoří jeho nedílnou součást.
   Článek 2
   Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

      V Bruselu dne 27. dubna 2016.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Sven Erik SVEDMAN

            předseda

         Frank BÜCHEL

            člen kolegia

      (1)  Úř. věst. C 188, 20.6.2014, s. 4.

      PŘÍLOHA

         Pokyny pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s fungováním Dohody o EHP
          (1)

      OBSAH

                  1.

               Úvod

                  2.

               Oblast působnosti

                  3.

               Kritéria způsobilosti

                  3.1.

               Definice projektu

                  3.2.

               Společný evropský zájem

                  3.2.1.

               Obecná kumulativní kritéria

                  3.2.2.

               Obecné pozitivní ukazatele

                  3.2.3.

               Zvláštní kritéria

                  3.3.

               Význam projektu

                  4.

               Kritéria slučitelnosti

                  4.1.

               Nezbytnost a přiměřenost podpory

                  4.2.

               Předcházení nepřípustnému narušení hospodářské soutěže a ověření vyváženosti

                  4.3.

               Transparentnost

                  5.

               Závěrečná ustanovení

                  5.1.

               Oznamovací povinnost

                  5.2.

               Hodnocení ex post a podávání zpráv

                  5.3.

               Vstup v platnost, doba platnosti a revize

            Způsobilé náklady
      1.   Úvod

                  1.

                  Tato kapitola pokynů obsahuje pokyny, jak podle pravidel pro státní podporu posuzovat veřejné financování významných projektů společného evropského zájmu.

                  2.

                  Významné projekty společného evropského zájmu mohou díky pozitivnímu efektu přelévání, který ovlivňuje vnitřní trh a společnost, velmi významně přispět k hospodářskému růstu, vytváření pracovních míst a posílení konkurenceschopnosti ve prospěch průmyslu a hospodářství Evropského hospodářského prostoru (EHP).

                  3.

                  Významné projekty společného evropského zájmu umožní spojit vědomosti, odborné znalosti, finanční zdroje a hospodářsky aktivní subjekty v celém EHP, a překonat tak významná selhání trhu nebo systémové nedostatky a společenské problémy, které by nebylo možné řešit jinak. Jejich úkolem je spojit veřejný a soukromý sektor, aby bylo možné realizovat projekty velkého rozsahu, které jsou důležitým přínosem pro EHP a občany smluvních stran.

                  4.

                  Významné projekty společného evropského zájmu mohou být relevantní pro veškeré politiky a opatření, které splňují společné evropské cíle, zejména co se týče cílů strategie Evropa 2020 (2), stěžejních iniciativ Evropské unie a oblastí, jež jsou klíčové pro hospodářský růst, jako jsou klíčové základní technologie (Key Enabling Technologies, KET) (3).

                  5.

                  Iniciativa k modernizaci státní podpory (4) vyzývá, aby byla státní podpora zaměřena na cíle společného evropského zájmu v souladu s prioritami strategie Evropa 2020, a mohla tak řešit selhání trhu nebo jiné významné systémové nedostatky, které brání podpoře růstu, zaměstnanosti a vývoji integrovaného, dynamického a konkurenceschopného vnitřního trhu. Pro zavádění významných projektů společného evropského zájmu je často nutná velká angažovanost veřejných orgánů, neboť trh by jinak takové projekty nefinancoval. Toto sdělení stanoví pravidla použitelná pro veřejné financování těchto projektů, které představuje státní podporu, aby se zajistilo, že na vnitřním trhu zůstanou zachovány rovné podmínky.

                  6.

                  Modernizace státní podpory je dobrou příležitostí k tomu, aby byly stávající pokyny aktualizovány a konsolidovány v jediném dokumentu a zároveň byly sladěny s cíli strategie Evropa 2020 a cíli modernizace státní podpory a aby se jejich použití rozšířilo i na jiné oblasti, ve kterých by takové pokyny mohly být zapotřebí. Tyto pokyny proto nahrazují všechna stávající ustanovení o významných projektech společného evropského zájmu. Pokyny tak smluvním stranám poskytují konkrétní a mezioborové pokyny, jejichž cílem je napomoci rozvoji významných projektů spolupráce, které podporují společné evropské zájmy.

                  7.

                  Na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP mohou být podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. V souladu s tím tyto pokyny stanoví pokyny ohledně kritérií, která bude Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) používat při posouzení státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu. Pokyny nejprve definují oblast své působnosti a následně uvádí seznam kritérií, která Kontrolní úřad použije při posouzení povahy a důležitosti, které tyto projekty mají pro použití čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. Dále vysvětlují, jak bude Kontrolní úřad posuzovat slučitelnost veřejného financování významných projektů společného evropského zájmu podle pravidel státní podpory.

                  8.

                  Těmito pokyny se nevylučuje možnost, že podpora napomáhající realizaci významných projektů společného evropského zájmu může být rovněž považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě jiných ustanovení, zejména čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, a jejich prováděcích pravidel. Rámec pro státní podporu byl modernizován, aby se smluvním stranám nabídlo více možností pro dotování významných projektů, které v různých oblastech napravují selhání trhu a problémy ohledně soudržnosti, aby se podpořil udržitelný růst a zaměstnanost. Jelikož však jeho ustanovení nemusí v plném rozsahu pokrývat relevanci, zvláštnosti a charakteristiky významných projektů společného evropského zájmu, obsahují tyto pokyny specifická ustanovení o způsobilosti, slučitelnosti a postupech.

            2.   Oblast působnosti

                  9.

                  Tyto pokyny se vztahují na významné projekty společného evropského zájmu ve všech hospodářských odvětvích.

                  10.

                  Tyto pokyny se nevztahují na:

                              a)

                              opatření zahrnující podporu ve prospěch podniků v obtížích ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (5) nebo jakýchkoli následných pokynů v pozměněném nebo nahrazeném znění;

                              b)

                              opatření zahrnující podporu ve prospěch podniků, na které byl vydán inkasní příkaz po předcházejícím rozhodnutí Kontrolního úřadu prohlašujícím, že podpora je protiprávní a neslučitelná s fungováním Dohody o EHP;

                              c)

                              opatření zahrnující podporu, která podmínkami, které jsou s nimi spojené, nebo způsobem svého financování vedou nutně k porušení práva EHP (6), zejména:

                                          —

                                          opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušné smluvní straně nebo být usazen převážně v této smluvní straně,

                                          —

                                          opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat domácí zboží nebo služby,

                                          —

                                          opatření podpory omezující možnost příjemce využívat v jiných smluvních stranách výsledků výzkumu, vývoje a inovací.

            3.   Kritéria způsobilosti

                  11.

                  Pro určení, zda se na projekt vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP, se použijí následující kritéria:

            3.1.   Definice projektu

                  12.

                  Návrh na udělení podpory se týká jediného projektu, u kterého jsou jasně definované cíle, jakož i podmínky týkající se provedení, včetně jeho účastníků a financování (7).

                  13.

                  Za způsobilý může Kontrolní úřad rovněž považovat „integrovaný projekt“, tedy skupinu jednotlivých projektů, které jsou součástí společné struktury, plánu nebo programu, jež mají stejný cíl a uplatňují jednotný systémový přístup. Jednotlivé složky integrovaného projektu se mohou týkat odlišných úrovní dodavatelského řetězce, musí se však vzájemně doplňovat a být nezbytné pro dosažení významného evropského cíle (8).

            3.2.   Společný evropský zájem

      3.2.1.   Obecná kumulativní kritéria

                  14.

                  Projekt musí přispívat konkrétním, jasným a identifikovatelným způsobem k jednomu nebo více společným evropským cílům a musí mít významný přínos pro konkurenceschopnost EHP a udržitelný růst a zároveň řešit společenské výzvy nebo vytvářet hodnoty v celém EHP.

                  15.

                  Projekt musí být pro společné evropské cíle významným přínosem, například tím, že má velký význam pro strategii Evropa 2020, Evropský výzkumný prostor, evropskou strategii pro klíčové technologie (KET) (9), energetickou strategii pro Evropu (10), rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (11), evropskou strategii energetické bezpečnosti (12), elektronickou strategii pro Evropu, transevropské dopravní a energetické sítě a stěžejní iniciativy Unie (např. Unii inovací (13), Digitální agendu pro Evropu (14), Evropu účinněji využívající zdroje (15) nebo Průmyslovou politiku pro éru globalizace (16)).

                  16.

                  Projekt obvykle musí zahrnovat více než jednu smluvní stranu (17) a užitek by z něj neměly mít pouze smluvní strany, které ho financují, nýbrž velká část EHP. Přínosy projektu musí být jasně vymezeny konkrétním a identifikovatelným způsobem (18).

                  17.

                  Z projektu nesmí mít užitek pouze dotčené podniky či odvětví, nýbrž projekt musí mít díky pozitivním účinkům přelévání, které jsou jasně definovány konkrétním a identifikovatelným způsobem, širší význam a využití pro evropské hospodářství nebo společnost (např. mít systémové účinky na více úrovních hodnotového řetězce nebo na předcházejících či navazujících trzích nebo mít alternativní využití v jiných odvětvích či v opatřeních na přechod k jiným formám dopravy).

                  18.

                  Projekt musí být spolufinancován příjemcem.

                  19.

                  Projekt musí respektovat zásadu, že budou postupně odstraněny dotace, které škodí životnímu prostředí, jak připomíná Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje (19).

            3.2.2.   Obecné pozitivní ukazatele

                  20.

                  Kontrolní úřad upřednostní projekt, který kromě splnění kumulativních kritérií uvedených v oddíle 3.2.1 bude vykazovat následující:

                              a)

                              bude navržen tak, aby se ho mohly účastnit všechny smluvní strany, které o to mají zájem, při zohlednění typu projektu, sledovaného cíle a potřeb financování;

                              b)

                              jeho plánování se účastnila Evropská komise nebo jakýkoli právní subjekt, který Evropská komise pověřila svými pravomocemi, jako například Evropská investiční banka;

                              c)

                              do jeho výběru byla zapojena Evropská komise nebo jakýkoli právní subjekt, který Evropská komise pověřila svými pravomocemi, pokud tento subjekt jedná za tímto účelem jako prováděcí struktura;

                              d)

                              jeho řízení se účastní Evropská komise – nebo jakýkoli právní subjekt, který Evropská komise pověřila svými pravomocemi – a několik smluvních stran;

                              e)

                              v rámci projektu dochází k důležité vzájemné spolupráci, pokud jde o počet partnerů, zapojení organizací z různých odvětví nebo zapojení podniků různé velikosti;

                              f)

                              je spolufinancován některým z fondů ESVO nebo Evropské unie (20).

            3.2.3.   Zvláštní kritéria

                  21.

                  Projekty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací musí mít výraznou inovační povahu nebo mít pro tuto oblast významnou přidanou hodnotu s ohledem na stav techniky v dotčeném odvětví.

                  22.

                  Projekty zahrnující průmyslové využívání musí umožňovat vývoj nového produktu nebo služby, který je spojen s intenzivním výzkumem či je významně inovativní, a/nebo zavedení zásadně inovačního výrobního procesu. Za významné projekty společného evropského zájmu se nepovažují pravidelné modernizace stávajících zařízení bez inovativního rozměru ani vývoj novějších verzí stávajících produktů.

                  23.

                  Projekty v oblasti životního prostředí, energetiky či dopravy musí mít buď velký význam pro strategie Unie týkající se životního prostředí, energetiky (včetně zajištění dodávek energie) či dopravy, nebo musí mít velký přínos pro vnitřní trh, včetně těchto konkrétních i jiných odvětví.

            3.3.   Význam projektu

                  24.

                  Aby se projekt kvalifikoval jako významný projekt společného evropského zájmu, musí být důležitý kvantitativně či kvalitativně. Měl by být obzvláště rozsáhlý nebo mít velkou oblast působnosti a/nebo obnášet vysoká technologická či finanční rizika.

            4.   Kritéria slučitelnosti

                  25.

                  Při posuzování slučitelnosti podpory, která má napomoci realizaci významného projektu společného evropského zájmu, s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP zohlední Kontrolní úřad následující kritéria (21).

                  26.

                  Kontrolní úřad provede test vyváženosti, aby mohl posoudit, zda očekávané pozitivní účinky převažují nad možnými negativními účinky, jak je uvedeno níže.

                  27.

                  Vzhledem k povaze projektu může Kontrolní úřad usoudit, že pokud projekt splňuje kritéria způsobilosti uvedená výše v oddíle 3, lze předpokládat, že existuje selhání trhu nebo jiný významný systémový nedostatek, jakož i to, že projekt přispívá ke společnému evropskému zájmu.

            4.1.   Nezbytnost a přiměřenost podpory

                  28.

                  Podpora nesmí dotovat náklady na projekt, které by podniku stejně vznikly, a nesmí kompenzovat běžné podnikatelské riziko spojené s hospodářskou činností. Bez podpory by nemělo být možné projekt realizovat, nebo by projekt byl realizován v menším rozsahu nebo působnosti či jiným způsobem, což by významně omezilo jeho očekávané přínosy (22). Podpora bude považována za přiměřenou, pouze pokud by nebylo možné dosáhnout stejného výsledku s nižší podporou.

                  29.

                  Smluvní strana musí Kontrolnímu úřadu poskytnout příslušné informace týkající se podporovaného projektu, jakož i úplný popis srovnávacího scénáře, který líčí situaci, kdy příjemce od žádné smluvní strany podporu nezískal. Srovnávací scénář může spočívat v neexistenci alternativního projektu nebo v existenci jasně definovaného a dostatečně spolehlivého alternativního projektu, o kterém příjemce uvažuje v rámci svého rozhodovacího procesu, a může se týkat alternativního projektu, jenž je zcela nebo částečně prováděn mimo EHP.

                  30.

                  Pokud neexistuje alternativní projekt, Kontrolní úřad ověří, že výše podpory nepřesahuje minimum nezbytné pro dostatečnou ziskovost podporovaného projektu, například tím, že umožní dosáhnout míry vnitřní návratnosti (IRR), jež odpovídá referenční nebo minimální úrovni pro dané odvětví nebo podnik. Pro tyto účely lze rovněž použít výši obvyklé míry návratnosti, kterou příjemce vyžaduje u jiných investičních projektů podobného druhu, výši celkových nákladů na kapitál nebo výši návratnosti obvykle dosahovanou v dotčeném průmyslovém odvětví. Musí být zohledněny všechny relevantní očekávané náklady a přínosy za celou dobu trvání projektu.

                  31.

                  Maximální výše podpory se stanoví s ohledem na zjištěnou mezeru ve financování ve vztahu ke způsobilým nákladům. Pokud to lze odůvodnit na základě analýzy mezery ve financování, intenzita podpory může dosáhnout až 100 % způsobilých nákladů. Mezerou ve financování se rozumí rozdíl mezi pozitivními a negativními peněžními toky během celé doby trvání investice, diskontovanými na jejich současnou hodnotu za použití vhodného diskontního faktoru, který odráží míru návratnosti, kterou příjemce nutně potřebuje pro realizaci projektu, zejména vzhledem k souvisejícím rizikům. Způsobilými náklady jsou náklady stanovené v příloze (23).

                  32.

                  Pokud se prokáže (například prostřednictvím interních dokumentů podniku), že se příjemce podpory musí jasně rozhodnout, zda realizuje podporovaný projekt, nebo alternativní projekt bez podpory, Kontrolní úřad porovná očekávanou čistou současnou hodnotu investice do podporovaného projektu se srovnávacím scénářem, přičemž zohlední pravděpodobnost, že nastanou různé obchodní scénáře.

                  33.

                  Ve své analýze Kontrolní úřad přihlédne k těmto skutečnostem:

                              a)

                              :

                              specifikaci zamýšlené změny

                              :

                              je třeba, aby smluvní strana dostatečně upřesnila změnu chování, která se očekává v důsledku poskytnutí státní podpory, tj. zda se zahájí nový projekt nebo projekt bude rozsáhlejší, rozšíří se jeho působnost či bude rychleji dokončen. Změna chování se určí tak, že se porovnají očekávané výsledky a rozsah zamýšlených prací s podporou a bez ní. Rozdíl mezi oběma scénáři ukazuje dopad opatření podpory a jeho motivační účinek;

                              b)

                              :

                              úrovni ziskovosti

                              :

                              podpora má s větší pravděpodobností motivační účinek tehdy, pokud by projekt sám o sobě nebyl dost ziskový na to, aby jej soukromý podnik uskutečnil, ačkoli by znamenal značný přínos pro společnost.

                  34.

                  Aby mohl Kontrolní úřad reagovat na skutečné nebo možné přímé či nepřímé narušení mezinárodního obchodu, může zohlednit skutečnost, že soutěžitelé usazení mimo EHP přímo nebo nepřímo (v minulých třech letech) obdrželi nebo mají obdržet na podobné projekty podporu stejné intenzity. Je-li však pravděpodobné, že k narušení mezinárodního obchodu dojde vzhledem ke zvláštní povaze dotčeného odvětví po více než třech letech, lze referenční období náležitě prodloužit. Je-li to možné, poskytne dotčená smluvní strana Kontrolnímu úřadu dostatečné informace, aby mohl posoudit situaci, zejména nutnost vzít v úvahu konkurenční výhodu, kterou má soutěžitel ze třetí země. Pokud Kontrolní úřad nemá důkazy týkající se poskytnuté nebo navrhované podpory, může ve svém rozhodnutí vycházet také z nepřímých důkazů.

                  35.

                  Při shromažďování důkazů může Kontrolní úřad využít svých vyšetřovacích pravomocí (24).

                  36.

                  Nástroj podpory musí být vybrán s ohledem na selhání trhu nebo jiný významný systémový nedostatek, který má daný nástroj napravit. Pokud je například hlavním problémem obtížný přístup k financování, měly by smluvní strany zpravidla zvolit podporu v oblasti likvidity, např. úvěry nebo záruky (25). Je-li rovněž nutné zajistit podniku do určité míry sdílení rizika, zvoleným nástrojem podpory by obvykle měla být vratná záloha. Použití nástrojů vratné zálohy bude obecně považováno za pozitivní ukazatel.

                  37.

                  Pokud je to relevantní, musí být při analýze vzaty v úvahu cíle bezpečnosti dodávek energie a energetické účinnosti.

                  38.

                  Kontrolní úřad bude upřednostňovat projekty, na kterých se budou významně vlastním příspěvkem spolupodílet příjemci či nezávislí soukromí investoři. Hodnota příspěvku ve formě hmotného a nehmotného majetku, jakož i pozemků se vypočítá na základě tržní ceny.

                  39.

                  Výběr příjemců, který proběhne na základě konkurenčního, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení, bude považován za pozitivní ukazatel.

            4.2.   Předcházení nepřípustnému narušení hospodářské soutěže a ověření vyváženosti

                  40.

                  Smluvní strana by měla doložit, že navrhované opatření podpory je vhodným nástrojem politiky pro řešení cíle projektu. Opatření podpory nebude považováno za vhodné, pokud je možné dosáhnout stejného výsledku pomocí jiných nástrojů politiky nebo jiných typů nástrojů podpory, které méně narušují hospodářskou soutěž.

                  41.

                  K tomu, aby byla podpora slučitelná, musí být negativní účinky opatření podpory narušující hospodářskou soutěž a mající dopad na obchod mezi smluvními stranami omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného evropského zájmu.

                  42.

                  Při posuzování negativních dopadů opatření podpory se Kontrolní úřad ve své analýze zaměří na předvídatelný dopad, který by tato podpora mohla mít na hospodářskou soutěž mezi podniky na dotčených výrobkových trzích (včetně předcházejících či navazujících trhů) a na riziko nadměrné kapacity.

                  43.

                  Kontrolní úřad posoudí riziko omezení přístupu na trh a riziko dominantního postavení, a to zejména v případě, kdy se výsledky výzkumu dále nešíří nebo se šíří jen v omezené míře. Projekty zahrnující výstavbu infrastruktury (26) musí k této infrastruktuře zajistit otevřený a nediskriminační přístup a nediskriminační stanovení cen (27).

                  44.

                  Kontrolní úřad posoudí potenciální negativní účinky na obchod, včetně rizika, že smluvní strany mezi sebou začnou soutěžit v poskytování dotací, k čemuž může dojít zejména v souvislosti s výběrem místa realizace projektu.

            4.3.   Transparentnost

                  45.

                  Smluvní strany zajistí, aby na internetových stránkách obsahujících souhrnné informace o státní podpoře, a to jak na celostátní, tak i regionální úrovni, byly zveřejněny tyto informace:

                              a)

                              znění opatření podpory a jeho prováděcích ustanovení nebo příslušný odkaz na ně;

                              b)

                              totožnost orgánu nebo orgánů, které podporu poskytují;

                              c)

                              totožnost jednotlivých příjemců, forma a výše podpory pro každého příjemce, datum udělení podpory, typ podniku (malé a střední podniky/velké podniky); region, v němž příjemce sídlí (na úrovni NUTS II); hlavní hospodářské odvětví, v němž podnik, který je příjemcem podpory, působí (na úrovni skupiny NACE) (28).

                  46.

                  Od tohoto požadavku lze upustit, je-li přiznána jednotlivá podpora nižší než 500 000 EUR. Tyto informace musí být zveřejněny po přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory, musí se uchovávat po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti (29). Od smluvních stran se nevyžaduje, aby výše uvedené informace poskytovaly před 1. červencem 2016.

            5.   Závěrečná ustanovení

      5.1.   Oznamovací povinnost

                  47.

                  Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora musí smluvní strany předem informovat Kontrolní úřad o záměrech poskytnout státní podporu nebo ji upravit, a to i v souvislosti s významným projektem společného evropského zájmu.

                  48.

                  Smluvní strany, které se účastní stejných významných projektů společného evropského zájmu, se vyzývají, aby Kontrolnímu úřadu předkládaly oznámení společně, pokud je to možné.

            5.2.   Hodnocení ex post a podávání zpráv

                  49.

                  O realizaci projektu musí být podávány pravidelné zprávy. Kontrolní úřad může případně požadovat, aby bylo provedeno hodnocení ex post.

            5.3.   Vstup v platnost, doba platnosti a revize

                  50.

                  Tyto pokyny se použijí od data přijetí do 31. prosince 2020.

                  51.

                  Zásady uvedené v těchto pokynech Kontrolní úřad použije na všechny oznámené projekty podpory, o nichž má rozhodovat po zveřejnění těchto pokynů na internetových stránkách Kontrolního úřadu, a to i v případě projektů, které byly oznámeny před tímto zveřejněním.

                  52.

                  V souladu s kapitolou o použitelných pravidlech pro posouzení protiprávní státní podpory v části II pokynů pro státní podporu (30) použije Kontrolní úřad v případě neoznámené podpory tyto pokyny, jestliže byla podpora udělena po vstupu těchto pokynů v platnost; ve všech ostatních případech použije pravidla, jež platila v době, kdy byla podpora udělena.

                  53.

                  Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže či v zájmu zohlednění jiných politik, mezinárodních závazků, vývoje na trzích nebo z jiných opodstatněných důvodů.

         (1)  Tyto pokyny odpovídají sdělení Evropské komise o kritériích pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s vnitřním trhem, jež bylo zveřejněno dne 20. června 2014 (Úř. věst. C 188, 20.6.2014, s. 4).

         (2)  Sdělení Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, KOM(2010) 2020 v konečném znění (3. března 2010).

         (3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti“, COM(2012) 341 final (26. června 2012).

         (4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Modernizace státní podpory v EU“, COM(2012) 209 final (8. května 2012).

         (5)  Pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích, přijaté rozhodnutím č. 321/14/COL (Úř. věst. L 271, 16.10.2015, s. 35, a dodatek EHP č. 62, 15.10.2015, s. 1). Jak je vysvětleno v bodě 23 uvedených pokynů, vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, nemůže být podnik v obtížích považován za vhodný prostředek pro prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost.

         (6)  Viz například věc C-156/98, Německo v. Komise, EU:C:2000:467, bod 78, a věc C-333/07, Régie Networks v. Rhône-Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, body 94–116.

         (7)  Pokud v oblasti výzkumu a vývoje není možné jasně od sebe oddělit dva nebo více projektů, a zejména pokud tyto projekty nemají samostatně vyhlídky na technologický úspěch, musí být považovány za projekt jediný. Podpora pro projekt, která povede pouze ke změně místa jeho provádění v rámci EHP, aniž by se změnila jeho povaha, velikost nebo působnost, nebude považována za slučitelnou.

         (8)  „Jediný projekt“ a „integrovaný projekt“ se dále označují jako „projekt“.

         (9)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti“, COM(2012) 341 final (26. června 2012).

         (10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Energie 2020 – strategie pro konkurenceschopnou, udržitelnou a bezpečnou energii“, KOM(2010) 639 v konečném znění (10. listopadu 2010).

         (11)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Rámec politiky pro oblast klimatu a energetiky v období 2020–2030“, COM(2014) 15 final (22. ledna 2014).

         (12)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě „Evropská strategie energetické bezpečnosti“, COM(2014) 330 final (28. května 2014).

         (13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, KOM(2010) 546 v konečném znění (6. října 2010).

         (14)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Digitální agenda pro Evropu“, KOM(2010) 245 v konečném znění (26.8.2010), uznané v usnesení z 37. zasedání Smíšeného parlamentního výboru EHP dne 26. října 2011.

         (15)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020“, KOM(2011) 21 (26. ledna 2011).

         (16)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace – Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“, KOM(2010) 614 v konečném znění (28. října 2010).

         (17)  S výjimkou propojené výzkumné infrastruktury a projektů TEN-T, které mají již ze své podstaty nadnárodní význam, neboť jsou součástí fyzicky spojené přeshraniční sítě nebo jsou zásadní pro posílení přeshraničního řízení dopravy či interoperability.

         (18)  Pouhá skutečnost, že projekt uskutečňují podniky v různých zemích nebo že výzkumnou infrastrukturu následně využívají podniky usazené v různých členských státech EHP, nepostačuje pro to, aby byl projekt kvalifikován jako významný projekt společného evropského zájmu. Soudní dvůr uvedl, že projekt může být definován jako projekt společného evropského zájmu, pokud je součástí nadnárodního evropského programu, který společně podporuje více vlád členských států EHP, nebo vznikl společnou akcí několika členských států EHP s cílem bojovat proti společné hrozbě. Spojené věci C-62/87 a 72/87, Exécutif régional wallon a SA Glaverbel v. Komise, EU:C:1988:132, body 22–23.

         (19)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“, KOM(2011) 571 v konečném znění (20. září 2011).

         (20)  Financování ESVO nebo Evropské unie, které centrálně řídí orgány, agentury, společné podniky nebo jiné instituce EHP nebo Evropské unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou smluvních stran, nepředstavuje státní podporu.

         (21)  Podle judikatury má Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti významných projektů společného evropského zájmu diskreční pravomoc. Spojené věci C-62/87 a 72/87, Exécutif regional wallon a SA Glaverbel v. Komise, Sb. rozh. 1988, s. 1573, bod 21.

         (22)  Žádost o podporu musí být podána před zahájením prací na projektu, čímž se rozumí buď zahájení stavebních prací na investici, nebo první pevný závazek týkající se objednávky zařízení, nebo jiný závazek, který činí investici nevratnou, a to podle toho, co nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažuje nákup pozemků a přípravné práce, jako např. získání povolení a provádění předběžných studií proveditelnosti.

         (23)  V případě integrovaného projektu musí být způsobilé náklady podrobně popsány na úrovni každého jednotlivého projektu.

         (24)  Viz čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (EU) č. 734/2013 ze dne 22. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 204, 31.7.2013, s. 15). V době přijetí těchto pokynů se uvažovalo o začlenění nařízení (EU) č. 734/2013 do Dohody o EHP. Nařízení (ES) č. 659/1999 bylo do Dohody o EHP začleněno rozhodnutím Smíšeného výboru č. 164/2001 (Úř. věst. L 65, 7.3.2002, s. 46, a dodatek EHP č. 13, 7.3.2002, s. 26).

         (25)  Podpora ve formě záruk musí být časově omezená a podpora ve formě úvěrů musí být podmíněna lhůtami jejich splatnosti.

         (26)  Aby se předešlo pochybnostem, pilotní linky se nepovažují za infrastrukturu.

         (27)  Projekt, který zahrnuje energetickou infrastrukturu, by měl podléhat regulaci sazeb a přístupu a požadavkům na oddělení podle právních předpisů v oblasti vnitřního trhu.

         (28)  S výjimkou řádně odůvodněných případů obchodního tajemství a dalších důvěrných informací a se souhlasem Kontrolního úřadu (kapitola o profesním tajemství v rozhodnutích o státních podporách, rozhodnutí č. 15/04/COL, zveřejněné v Úř. věst. L 154, 8.6.2006, s. 27, a dodatek EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1).

         (29)  Tyto informace se zveřejňují do šesti měsíců od data poskytnutí podpory. V případě protiprávní podpory budou smluvní strany muset zajistit, aby tyto informace byly zveřejněny ex post, nejméně však do šesti měsíců ode dne, kdy Kontrolní úřad přijme rozhodnutí. Tyto informace musí být dostupné ve formátu, který umožňuje jejich prohledávání, vyjímání a snadné zveřejňování na internetu, například ve formátu CSV nebo XML.

         (30)  Rozhodnutí č. 154/07/KOL (Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 23, a dodatek EHP č. 15, 19.3.2009, s. 1).

         Dodatek

            Způsobilé náklady

                     a)

                     Studie proveditelnosti, včetně přípravných technických studií, a náklady na získání povolení nezbytných pro realizaci projektu.

                     b)

                     Náklady na nástroje a vybavení (včetně instalace a dopravních prostředků) v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Pokud nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě řádných účetních postupů.

                     c)

                     Náklady na pořízení (nebo stavbu) budov, infrastruktury a pozemků v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Pokud se tyto náklady určují s ohledem na hodnotu obchodního převodu nebo skutečně vzniklé investiční náklady (na rozdíl od amortizačních nákladů), měla by se zbytková hodnota pozemků, budov nebo infrastruktury odečíst od částky chybějících finančních prostředků, a to buď ex ante, nebo ex post.

                     d)

                     Náklady na další materiál, dodávky a podobné produkty, které jsou pro daný projekt nezbytné.

                     e)

                     Náklady na získání, uznání a obranu patentů a jiného nehmotného majetku. Náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za obvyklých tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu.

                     f)

                     Náklady na zaměstnance a správní náklady (včetně režijních nákladů), které vznikly bezprostředně v rámci výzkumu, vývoje a inovací, včetně činností v rámci výzkumu, vývoje a inovací souvisejících s prvním průmyslovým využitím (1), nebo v případě projektu infrastruktury náklady vzniklé během výstavby dané infrastruktury.

                     g)

                     Kapitálové a operační výdaje (kapitálové výdaje (CAPEX) a provozní náklady (OPEX)) v případě podpory pro projekt, jehož cílem je první průmyslové využití, pokud k průmyslovému využití dochází díky výzkumné, vývojové a inovační činnosti (2) a pokud průmyslové využití rovněž samo zahrnuje velmi důležitou složku výzkumné, vývojové a inovační činnosti, která je nezbytným prvkem pro úspěšnou realizaci projektu. Operační výdaje se musí vztahovat k této složce projektu.

                     h)

                     Jiné náklady mohou být uznány, pokud jsou odůvodněny a pokud jsou neoddělitelně spjaté s realizací projektu, s výjimkou provozních nákladů, na něž se nevztahuje písmeno g).

            (1)  Prvním průmyslovým využitím se rozumí rozšíření pilotních zařízení nebo zcela nové vybavení a zařízení, jež se týkají kroků po pilotní fázi, včetně testovací fáze, nikoli však hromadné výroby ani komerčního prodeje.

            (2)  První průmyslové využití nemusí uskutečnit stejný subjekt, který prováděl výzkumnou, vývojovou a inovační činnost, pokud prvně uvedený získá práva na využívání výsledků z předchozí výzkumné, vývojové a inovační činnosti a pokud jsou jak tyto výzkumné, vývojové a inovační činnosti, tak i první průmyslové využití zahrnuty do projektu a jsou oznámeny společně.


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2015/2331 ze dne 4. prosince 2015 o schválení objemu emise mincí v roce 2016 (ECB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 328/121

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/2331
   ze dne 4. prosince 2015
   o schválení objemu emise mincí v roce 2016 (ECB/2015/42)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výlučné právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, jejichž měnou je euro.

               (2)

               Devatenáct členských států, jejichž měnou je euro, předložilo ECB ke schválení své odhady objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2016, doplněné vysvětlivkami o metodologii odhadu.

               (3)

               Jelikož právo členských států vydávat euromince podléhá schválení ECB, co se týče objemu jejich emise, nesmějí členské státy bez předchozího schválení ECB překročit objemy, které ECB schválila,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Schválení objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2016
   ECB schvaluje objem euromincí, které mají členské státy, jejichž měnou je euro, vydat v roce 2016, jak je uvedeno v této tabulce:

               (v milionech EUR)

               Emise mincí určených pro peněžní oběh a emise sběratelských mincí (nikoli pro peněžní oběh) v roce 2016

               Belgie

               80,6

               Německo

               667,5

               Estonsko

               10,3

               Irsko

               38,8

               Řecko

               79,5

               Španělsko

               276,4

               Francie

               266,0

               Itálie

               35,0

               Kypr

               12,1

               Lotyšsko

               20,0

               Litva

               32,3

               Lucembursko

               19,1

               Malta

               9,9

               Nizozemsko

               52,5

               Rakousko

               260,0

               Portugalsko

               53,4

               Slovinsko

               30,0

               Slovensko

               17,0

               Finsko

               45,0

         Článek 2
   Nabytí účinku
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení adresátům.
   Článek 3
   Určení
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům, jejichž měnou je euro.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. prosince 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: 2011/595/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o uzavření účtů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2009

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/205

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o uzavření účtů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2009
   (2011/595/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2009,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi agentury (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (3), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0104/2011),

               1.

               uděluje řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2009;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 338, 14.12.2010, s. 46.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2013/558/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/169

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 17. dubna 2013
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2011
   (2013/558/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2011,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi střediska (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (4), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0069/2013),

               1.

               uděluje ředitelce Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie absolutorium za plnění rozpočtu střediska na rozpočtový rok 2011;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, ředitelce Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 388, 15.12.2012, s. 12.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

      ze dne 17. dubna 2013
      obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2011
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2011,

                  —

                  s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi střediska (1),

                  —

                  s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (4), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0069/2013),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že Účetní dvůr uvedl, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie („středisko“) za rozpočtový rok 2011 je spolehlivá a že uskutečněné operace jsou legální a správné;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že dne 10. května 2012 udělil Parlament ředitelce střediska absolutorium za plnění rozpočtu střediska na rozpočtový rok 2010 (6) a ve svém usnesení, které je součástí rozhodnutí o udělení absolutoria, mimo jiné:

                              —

                              vyzval středisko, aby přijalo rozhodnutí o financování provozních výdajů, a zajistilo tak dodržování článku 60 svého finančního nařízení; požadoval, aby středisko především zavedlo důkladnější kontroly během plánování zadávání zakázek,

                              —

                              vyzval středisko, aby provedlo rozbor datových toků a nástrojů využívaných při rozpočtovém plánování a zavedlo kontroly; v této souvislosti poznamenal, že rozpočtové plánování střediska se opírá o nástroje aplikace Excel a manuální či systémové kontroly dat, které mohou vést k početním chybám a nesprávnému plánování výdajů a které mohou mít v konečném důsledku negativní dopad na tvorbu cen střediska,

                              —

                              vzal na vědomí, že z 12 „velmi důležitých“ doporučení, která vydal útvar interního auditu (IAS), odmítlo středisko doporučení týkající se účetního výkaznictví; vyzval středisko, aby orgán příslušný k udělení absolutoria informovalo o důvodech tohoto rozhodnutí;

                  C.

                  vzhledem k tomu, že konečný rozpočet střediska na rok 2011 činil 51 299 000 EUR, zatímco v roce 2010 to bylo 55 928 077 EUR, což představuje pokles o 8,27 %;

         Rozpočtové a finanční řízení

                  1.

                  konstatuje, že rozpočet střediska zahrnuje příjmy sestávající z úhrad od institucí, pro něž středisko pracuje, a od orgánů a institucí Unie, s nimiž byla dohodnuta spolupráce, za poskytnuté služby, včetně interinstitucionální činnosti, a další příjmy;

                  2.

                  připomíná, že rozpočet střediska na rok 2011 činil 51 299 000 EUR a že výsledek plnění rozpočtu klesl v roce 2011 na 1 201 339,13 EUR, zatímco v roce 2010 činil 8 319 397,02 EUR, což představuje pokles o 85,56 %; dále konstatuje, že podle zprávy Účetního dvora byl tento pokles způsoben především 15% snížením příjmů odrážejícím novou cenovou politiku střediska, jejímž cílem je stanovovat ceny produktů s ohledem na jejich náklady;

                  3.

                  na základě zprávy Účetního dvora podotýká, že kumulovaný přebytek rozpočtu se snížil z 9 231 709,81 EUR v roce 2010 na 2 973 348,94 EUR v roce 2011 a že tento pokles je čistým výsledkem rozpočtového přebytku v roce 2011 a tvorby rezerv na zajištění cenové stability a na mimořádné investice;

                  4.

                  na základě výroční zprávy o činnosti střediska konstatuje, že v původním rozpočtu střediska na rok 2011 byla částka 46 956 800 EUR předmětem opravného rozpočtu, který schválila správní rada dne 13. října 2011; bere na vědomí zejména skutečnost, že pro tento opravný rozpočet byly dva důvody:

                              —

                              zahrnout do rozpočtu rozpočtový přebytek z předcházejícího roku ve výši 9 231 709,81 EUR a použít tento přebytek k vytvoření dvou mimořádných rezerv – rezervy na vývoj efektivnějšího nástroje pro řízení poptávky po překladatelských službách (program E-CdT) (4 325 709,81 EUR) a rezervy na zajištění cenové stability v roce 2012 a 2013 (4 906 000 EUR),

                              —

                              vyrovnat rozpočet po významném poklesu klientských odhadů;

                  5.

                  dále konstatuje, že výše rezervy na zajištění cenové stability byla nižší, než bylo navrženo, neboť částka 1,8 milionu EUR z přebytku musela být použita na vyrovnání poklesu příjmů od klientů již v roce 2011, a proto konečná výše rezervy činila pouze 7,4 milionů EUR;

         Závazky

                  6.

                  na základě výroční zprávy o činnosti střediska zjišťuje, že celková výše závazků za rok 2011 v rámci hlavy I dosáhla 95,12 %, což představuje významné zlepšení oproti roku 2010, kdy bylo spotřebováno pouze 91,5 % rozpočtu (v roce 2009 to bylo 85 %); dále poukazuje na omezenou výši převedených prostředků, které představují pouze 1,32 % závazků;

                  7.

                  na základě výroční zprávy o činnosti střediska podotýká, že celková výše závazků za rok 2011 v rámci hlavy II dosáhla 94,44 %, což představuje výrazné zlepšení oproti roku 2010, kdy bylo vyčerpáno pouze 86,30 % rozpočtu (v roce 2009 to bylo 88 %);

                  8.

                  na základě výroční zprávy o činnosti střediska bere na vědomí, že v rámci hlavy III bylo do konce roku 2011 vyčerpáno 99,4 % rozpočtu oproti 80,5 % v roce 2010, přičemž tato vysoká míra plnění rozpočtu je výsledkem provedení škrtů v opravném rozpočtu;

         Lidské zdroje

                  9.

                  na základě výroční zprávy o činnosti střediska podotýká, že do konce roku 2011 bylo obsazeno 205 pracovních míst, což odpovídá 91,1 % z celkového počtu, který předpokládal plán pracovních míst; dále konstatuje, že v souladu se soustavným úsilím střediska o optimalizaci pracovních metod a snížení nákladů proběhla v roce 2011 nová prověrka všech pracovních míst střediska, na jejímž základě došlo od roku 2012 ke snížení celkového počtu pracovních míst o pět (při zohlednění tohoto poklesu by byl plán pracovních míst naplněn z 93,18 %);

                  10.

                  poznamenává, že v průběhu roku využili čtyři zaměstnanci střediska možnosti mobility interních pracovníků a změnili pracovní místo;

         Ochrana údajů

                  11.

                  bere na vědomí, že v roce 2011 středisko jmenovalo nového inspektora ochrany údajů s cílem posílit nezávislost této funkce; konstatuje, že v roce 2011 byla evropskému inspektorovi ochrany údajů zaslána čtyři oznámení k předběžné kontrole, která se týkala kamerového systému dohledu, kázeňského řízení, zamezení obtěžování a postupu certifikace; mimoto konstatuje, že v případě kamerového systému dohledu byl případ uzavřen s příznivým stanoviskem, v případě kázeňského řízení a zamezení obtěžování byly evropskému inspektorovi ochrany údajů zaslány na jeho žádost bližší informace a v případě certifikace se evropský inspektor ochrany údajů dosud nevyjádřil; vyzývá středisko, aby orgán příslušný k udělení absolutoria o stavu těchto oznámení pravidelně informovalo;

         Zadávací řízení

                  12.

                  bere na vědomí, že v souladu s článkem 60 svého finančního nařízení středisko v roce 2010 vypracovalo plán zadávání zakázek na rok 2011, který slouží jako finanční rozhodnutí správní rady střediska; dále konstatuje, že tento plán tvoří nedílnou součást pracovního programu střediska na rok 2011, který správní rada schválila dne 27. října 2010;

         Účetní systém

                  13.

                  podotýká, že v květnu 2012 středisko zavedlo akruální účetnictví, účetní systém využívaný Komisí pro rozpočtové účetnictví, a že účetní dokončí validaci účetního systému v prvním čtvrtletí roku 2013; vyzývá středisko, aby orgán příslušný k udělení absolutoria o stavu validace účetního systému informovalo;

                  14.

                  pokud jde o další připomínky, které jsou spojeny s jeho rozhodnutím o udělení absolutoria a mají horizontální povahu, odkazuje na své usnesení ze dne 17. dubna 2013 (7) o výkonnosti, finančním řízení a kontrole agentur.

         (1)  Úř. věst. C 388, 15.12.2012, s. 12.

         (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  Úř. věst. L 286, 17.10.2012, s. 141.

         (7)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0134 (viz strana 374 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: 2014/303/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 20. února 2014 o zákazu měnového financování a úročení vládních vkladů národními centrálními bankami (ECB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 159/54

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 20. února 2014
   o zákazu měnového financování a úročení vládních vkladů národními centrálními bankami

      (ECB/2014/8)

      (2014/303/EU)

   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 132 odst. 1 druhou odrážku této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 34.1 druhou odrážku tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 35.6 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky ve spojení s devátým bodem odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 3603/93 (1) je úkolem Rady guvernérů posuzovat, zda národní centrální banky plní své povinnosti vyplývající ze Smluv. Rada guvernérů za tímto účelem sleduje, zda národní centrální banky dodržují zákaz měnového financování stanovený v článku 123 Smlouvy o fungování Evropské unie. Cílem tohoto rozhodnutí je pro účely výše uvedené monitorovací funkce Rady guvernérů vyjasnit kritéria, která bude Evropská centrální banka (ECB) v souvislosti se zákazem měnového financování zakotveným ve Smlouvě uplatňovat, pokud jde o úročení vkladů vlád a veřejných orgánů u jejich centrálních bank.

               (2)

               Za účelem sledování dodržování zákazu měnového financování stanoveného v článku 123 Smlouvy o fungování Evropské unie vezme ECB v úvahu úročení vládních vkladů, které by nemělo být vyšší než úročení na základě příslušných sazeb peněžního trhu. Toto rozhodnutí stanoví tržní sazby, které budou sloužit jako horní meze pro úročení vládních vkladů a které se budou brát v úvahu při kontrole dodržování Smlouvy od 1. prosince 2014,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „vládou“ všechny veřejné subjekty uvedené v článku 123 Smlouvy, podle výkladu s ohledem na nařízení (ES) č. 3603/93, s výjimkou úvěrových institucí ve veřejném vlastnictví, kterým národní centrální banky a ECB v souvislosti s poskytováním peněžních prostředků centrálními bankami poskytují stejné zacházení jako soukromým úvěrovým institucím;

               b)

               „vládními vklady“ jednodenní a termínované vklady, které národní centrální banky přijímají od jakékoli vlády;

               c)

               „tržní sazbou pro jednodenní nezajištěné vklady“: i) pokud jde o jednodenní vklady v eurech, sazba EONIA (euro overnight index average rate), a ii) pokud jde o jednodenní vklady v jiné měně, srovnatelná sazba;

               d)

               „tržní sazbou pro zajištěné vklady“: i) pokud jde o termínované vklady v eurech, sazba EUREPO (euro repo market offered rate) se srovnatelnou splatností, pokud je k dispozici, a ii) pokud jde o termínované vklady v jiné měně, srovnatelná sazba.

         Článek 2
   Úročení vládních vkladů a dodržování zákazu měnového financování
   1.   Pro účely sledování dodržování zákazu měnového financování se uplatňují následující horní meze úročení vládních vkladů u národních centrálních bank:

               a)

               v případě jednodenních vkladů tržní sazba pro jednodenní nezajištěné vklady;

               b)

               v případě termínovaných vkladů tržní sazba pro zajištěné vklady nebo, není-li k dispozici, tržní sazba pro jednodenní nezajištěné vklady.

         2.   Dodržování horních mezí uvedených v odstavci 1 se posuzuje s ohledem na všechny relevantní skutečnosti v každém jednotlivém případě.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   1.   ECB použije ustanovení tohoto rozhodnutí od 1. prosince 2014.
   2.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 22. února 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 20. února 2014.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Nařízení Rady (ES) č. 3603/93 ze dne 13. prosince 1993, kterým se upřesňují definice pro použití zákazů uvedených v článcích 104 a 104b Smlouvy (Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 1982 o uzavření Dohody o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR)

text:
Důležité právní upozornění

|

31982D0505

Úřední věstník L 230 , 05/08/1982 S. 0038 - 0038 Finské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 3 S. 0003  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 07 Svazek 3 S. 0042  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 7 Svazek 3 S. 0003  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 07 Svazek 3 S. 0042

		Rozhodnutí Radyze dne 12. července 1982o uzavření Dohody o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR)(82/505/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 75 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že Komise jménem Evropského hospodářského společenství a podle směrnic o vyjednávání přijatých Radou dojednala s Finskem, Norskem, Portugalskem, Rakouskem, Španělskem, Švédskem, Švýcarskem a Tureckem Dohodu o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR);vzhledem k tomu, že ASOR usnadní provozování příležitostné dopravy a podpoří cestovní ruch v západní Evropě,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR) a prohlášení připojená k závěrečnému aktu se schvalují jménem Evropského hospodářského společenství.Znění dokumentů uvedených v prvním odstavci se připojují k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady uloží listiny uvedené v článku 18 dohody [4].V Bruselu dne 12. července 1982.Za RadupředsedaJ. Nørgaard[1] Úř. věst. C 31, 8.2.1982, s. 1.[2] Úř. věst. C 182, 19.7.1982, s. 27.[3] Stanovisko ze dne 26. května 1982 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[4] Datum vstupu dohody v platnost bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství generálním sekretariátem Rady.--------------------------------------------------Dohodao mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,SPOLKOVÝ PREZIDENT RAKOUSKÉ REPUBLIKY,VLÁDA ŠPANĚLSKA,PREZIDENT FINSKÉ REPUBLIKY,VLÁDA NORSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,VLÁDA PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,VLÁDA ŠVÉDSKA,ŠVÝCARSKÁ SPOLKOVÁ RADA,PREZIDENT TURECKÉ REPUBLIKY,PŘEJÍCE SI podpořit rozvoj mezinárodní dopravy, a zejména usnadnit její organizaci a provoz,VZHLEDEM K TOMU, ŽE určitá mezinárodní příležitostná přeprava cestujících autokary a autobusy je, co se týče Evropského hospodářského společenství, liberalizována nařízením Rady č. 117/66/EHS ze dne 28. července 1966 o zavedení společných pravidel pro mezinárodní přepravu cestujících autokary a autobusy [1] a nařízením Komise č. 1016/68 ze dne 9. července 1968, kterým se stanoví vzor kontrolních dokladů podle článků 6 a 9 nařízení Rady č. 117/66/EHS [2];VZHLEDEM K TOMU, ŽE navíc Evropská konference ministrů dopravy (CEMT) přijala dne 16. prosince 1969 usnesení č. 20 o stanovení obecných pravidel pro mezinárodní přepravu autokary a autobusy [3], která se týká rovněž liberalizace určité mezinárodní příležitostné přepravy cestujících autokary a autobusy;VZHLEDEM K TOMU, ŽE je žádoucí stanovit opatření pro harmonizovanou liberalizaci mezinárodní příležitostné přepravy cestujících po silnici a zavedením jednotného dokladu zjednodušit kontrolní postupy;VZHLEDEM K TOMU, ŽE je žádoucí přenést určité správní úkoly související s touto dohodou na sekretariát Evropské konference ministrů dopravy,ROZHODLI stanovit jednotná pravidla mezinárodní příležitostné přepravy cestujících autokary a autobusy,A ZA TÍM ÚČELEM byli jmenováni tito zplnomocnění zástupci:ZA RADU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ:pan Herman De Crooministr spojů Belgického království,výkonný předseda Rady Evropských společenství;pan G. Contogeorgis,člen Komise Evropských společenství;ZA SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY:pan Karl Lausecker,spolkový ministr dopravy;ZA VLÁDU ŠPANĚLSKA:Don Emilio Pan de Soraluce,velvyslanec;ZA PREZIDENTA FINSKÉ REPUBLIKY:pan Jarmo Wahlström,ministr dopravy;ZA VLÁDU NORSKÉHO KRÁLOVSTVÍ:pan Erik Ribu,generální tajemník ministerstva dopravy a spojů;ZA VLÁDU PORTUGALSKÉ REPUBLIKY:pan José Carlos Viana Baptista,ministr bydlení, veřejných prací a dopravy;ZA VLÁDU ŠVÉDSKA:pan Nils Erik Bramsvik,státní podtajemník ministerstva spojů;ZA SPOLKOVOU RADU ŠVÝCARSKA:pan Léon Schlumpf,spolkový rada,vedoucí spolkového ministerstva dopravy, spojů a energetiky;ZA PREZIDENTA TURECKÉ REPUBLIKY:Dr Mustafa A. Aysan,ministr dopravy,KTEŘÍ SE po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě,DOHODLI TAKTO:ODDÍL IOblast působnosti a definiceČlánek 11. Tato dohoda se vztahuje na:a) mezinárodní příležitostnou přepravu cestujících autobusy a autokary, která je provozována- mezi územími dvou smluvních stran nebo- z území a na území téže smluvní strany- vozidly registrovanými na území smluvní strany, která jsou svým konstrukčním typem a vybavením vhodná a určená k přepravě více než devíti osob včetně řidiče;b) jízdy prázdných vozidel související s touto přepravou.2. Pro účely této dohody se "mezinárodní dopravou" rozumí doprava, která vede územím nejméně dvou smluvních stran.3. Pro účely této dohody se "územím smluvní strany", pokud jde o Evropské hospodářské společenství, rozumějí území, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského hospodářského společenství, za podmínek stanovených v této smlouvě.Článek 21. Pro účely této dohody se příležitostnou dopravou rozumí doprava, na kterou se nevztahuje definice linkové dopravy podle článku 3 ani definice kyvadlové dopravy podle článku 4. Zahrnuje:a) okružní jízdy se zavřenými dveřmi, tj. jízdy prováděné tímtéž vozidlem, při kterých je po celkové trase přepravována táž skupina cestujících, jež se vrací na výchozí místo;b) dopravu, při které jsou při cestě tam přepravováni cestující a zpáteční cesta se uskutečňuje bez cestujících;c) veškerou ostatní dopravu.2. Až na výjimky schválené příslušnými orgány dané smluvní strany nelze u příležitostné dopravy přibírat nebo vysazovat cestující v průběhu cesty. Tato doprava může být provozována s určitou pravidelností, aniž by tím přestala být považována za příležitostnou dopravu.Článek 31. Pro účely této dohody se linkovou dopravou rozumí pravidelná přeprava cestujících v určených intervalech a na určených trasách, přičemž cestující mohou vystupovat a nastupovat na předem určených zastávkách. Linková doprava může být spojena s povinností dodržovat předem stanovené jízdní řády a ceny.2. Nezávisle na tom, kdo je organizátorem přepravy, je za linkovou dopravu prom účely této dohody považována rovněž pravidelná přeprava stanovených skupin osob s vyloučením jiných cestujících, pokud je prováděna za podmínek uvedených v odstavci 1. Tato přeprava, zejména přeprava pracovníků mezi bydlištěm a pracovištěm a přeprava žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi, je dále uváděna jako "zvláštní linková doprava".3. Pravidelnost zvláštní linkové dopravy není nijak dotčena tím, že provozní podmínky této dopravy mohou být upraveny podle potřeb uživatelů.Článek 41. Pro účely této dohody se "kyvadlovou dopravou" rozumí doprava, při níž jsou předem vytvořené skupiny cestujících přepravovány více jízdami tam a zpět ze stejného výchozího místa na stejné cílové místo. Skupiny cestujících, kteří byli přepraveni na cílové místo, se přepravují zpět na výchozí místo následnou jízdou.Výchozím a cílovým místem se rozumí místo nástupu cesty a místo cíle cesty, jakož i jejich okolí.2. Při kyvadlové dopravě nesmějí být cestující po cestě ani nabíráni, ani vysazováni.3. Při první cestě zpět a poslední cestě tam se jedná o jízdy vozidel bez cestujících.4. Zařazení přepravy do kyvadlové dopravy není nijak dotčeno tím, že se souhlasem příslušných orgánů dotyčné smluvní strany nebo smluvních stran- vykonají cestující odchylně od odstavce 1 zpáteční cestu s jinou skupinou,- jsou cestující odchylně od odstavce 2 nabráni nebo vysazeni v průběhu cesty,- jde odchylně od odstavce 3 u první jízdy tam a poslední jízdy zpět o jízdy bez cestujících.ODDÍL IILiberalizační opatřeníČlánek 51. Příležitostná doprava uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) nepodléhá žádnému přepravnímu povolení na území jiné smluvní strany, než ve které jsou vozidla registrována.2. Příležitostná doprava uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. c) nepodléhá žádnému přepravnímu povolení na území jiné smluvní strany, než ve které jsou vozidla registrována, pokud- při cestě tam jde o jízdu bez cestujících a všichni cestující nastupují na témž místě a- cestujícía) - tvoří skupinu na základě přepravní smlouvy, která byla před jejich příjezdem na území smluvní strany, kde nastupují, uzavřena na území nesmluvní nebo smluvní strany jiné, než ve které je registrováno vozidlo nebo ve které nastupovali, a- jsou přepravováni na území smluvní strany, ve které je vozidlo registrováno, nebob) - byli předtím přepraveni týmž dopravcem za podmínek stanovených v čl. 2 odst. 1 písm. b) na území smluvní strany, ve které opět nastupují a z nějž jsou přepraveni na území smluvní strany, ve které je vozidlo registrováno, neboc) - byli pozváni k cestě na území jiné smluvní strany a přepravní náklady nese zvoucí osoba. Cestující musí tvořit stejnorodou skupinu, která nebyla vytvořena výlučně za účelem dané cesty a která je dopravena na území smluvní strany, ve které je vozidlo registrováno.3. Příležitostná doprava uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. c) může na území dotyčné smluvní strany podléhat přepravnímu povolení, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.ODDÍL IIIKontrolní dokladČlánek 6Dopravci, kteří provozují příležitostnou dopravu ve smyslu této dohody, musí kdykoli na žádost pověřených kontrolorů předložit jízdní list, jenž je součástí kontrolního dokladu vydávaného příslušnými orgány smluvní strany, ve které je vozidlo registrováno, nebo jiným k tomu zmocněným subjektem. Tímto kontrolním dokladem se nahrazují stávající kontrolní doklady.Článek 71. Kontrolní doklad se skládá z oddělitelných jízdních listů, které jsou v dvojitém vyhotovení v sešitech po 25 listech. Kontrolní doklad musí odpovídat vzoru v příloze této dohody. Příloha je nedílnou součástí této dohody.2. Každý sešit je číslován. Listy jsou číslovány od 1 do 25.3. Text na deskách sešitu a na jízdních listech je vytištěn v úředním jazyce, popř. úředních jazycích členského státu Evropského hospodářského společenství nebo kterékoli jiné smluvní strany, ve kterých je používané vozidlo registrováno.Článek 81. Sešit uvedený v článku 7 se vystavuje na jméno dopravce; je nepřenosný.2. Prvopis jízdního listu se musí nacházet ve vozidle po celou cestu, pro niž byl vystaven.3. Dopravce odpovídá za řádné vedení jízdních listů.Článek 91. Jízdní list musí dopravce vyplnit dvojmo před začátkem každé jízdy.2. Dopravce může uvést jména cestujících na předem vystaveném seznamu na zvláštním listě, který musí být přilepen na místo na jízdním listu k tomu vyhrazené v bodě 6. Seznam a jízdní list musí být opatřeny razítkem dopravce nebo případně jeho podpisem nebo podpisem řidiče použitého vozidla, který bude zasahovat částečně jak na seznam, tak jízdní list.3. Pro dopravu, při které se zpáteční jízda uskutečňuje bez cestujících podle čl. 5 odst. 2 této dohody, může být seznam cestujících sestaven k okamžiku jejich nástupu, přičemž platí podmínky uvedené v odstavci 2.Článek 10Příslušné orgány dvou nebo více smluvních stran se mohou na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni dohodnout, že seznam cestujících podle bodu 6 jízdního listu nevyžadují. V tom případě musí být uveden počet cestujících.Článek 111. Ve vozidle se musí nacházet vzor ze zelené lepenky, který obsahuje znění vzoru desek (přední a zadní strany) kontrolního dokladu podle přílohy k této dohodě ve všech úředních jazycích každé smluvní strany.2. "Znění vzoru kontrolního dokladu v angličtině, dánštině, finštině, francouzštině, italštině, němčině, nizozemštině, norštině, portugalštině, řečtině, španělštině, švédštině a turečtině."3. Tento vzor musí být předložen na žádost kontrolních orgánů.Článek 12Odchylně od článku 6 mohou být kontrolní doklady používané pro příležitostnou dopravu před vstupem této dohody v platnost používány podle čl. 18 odst. 2 po dobu dvou let od jejího vstupu v platnost.ODDÍL IVObecná a závěrečná ustanoveníČlánek 131. Příslušné orgány smluvních stran přijmou opatření nezbytná k provedení této dohody.Těmito opatřeními upraví zejména:- organizaci, postup a prostředky kontroly, jakož i sankce za porušení dohody,- dobu platnosti sešitů jízdních listů,- používání a uchovávání prvopisu a průpisu jízdního listu,- určení příslušných orgánů podle článků 2, 6, 10 a 14 a subjektů uvedených v článku 6,- případné označení, jež na jízdním listu vyznačují pověření kontroloři.2. Opatření přijatá podle odstavce 1 budou sdělena sekretariátu Evropské konference ministrů dopravy, který o nich uvědomí ostatní smluvní strany.Článek 141. Příslušné orgány smluvních stran zajistí, aby dopravci dodržovali ustanovení této dohody.2. Příslušné orgány smluvních stran se navzájem v souladu se svými příslušnými vnitrostátními právními předpisy informují o porušeních dohody, jichž se na jejich území dopustí dopravce usazený na území jiné smluvní strany, a o případných uložených sankcích.Článek 15Články 5 a 6 se nepoužijí, pokud dohody nebo jiná ujednání, které jsou nebo mohou být uzavřeny mezi dvěma či více smluvními stranami, stanoví větší míru liberalizace. Ve vztahu k Evropskému hospodářskému společenství se "dohodami nebo jinými ujednáními, které jsou uzavřeny mezi dvěma či více smluvními stranami" rozumějí dohody nebo jiná ujednání uzavřené členskými státy Evropského hospodářského společenství.Článek 161. Každá smluvní strana si může vyžádat svolání zasedání smluvních stran za účelem společného posouzení vzniklých potíží a případných navržených řešení, jestliže se to na základě provádění této dohody nebo opatření přijatých podle článku 13 ukáže jako nezbytné.2. Při předsednictví zasedání uvedených v odstavci 1 se střídají Evropské hospodářské společenství a jiná smluvní strana určená pro tento účel.3. Žádosti o svolání zasedání podle odstavce 1 se zasílají sekretariátu CEMT.4. Sekretariát CEMT neprodleně uvědomí ostatní smluvní strany o žádostech uvedených v odstavci 1; pokud není žádost o svolání zasedání stažena do čtyř týdnů, stanoví po uplynutí této lhůty sekretariát CEMT ve shodě s předsedou úřadujícím od posledního plenárního zasedání co nejbližší datum a místo zasedání.Článek 171. Při podpisu této dohody může každá smluvní strana prohlásit oznámením ostatním smluvním stranám prostřednictvím sekretariátu CEMT, že se nepovažuje být vázána čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody. V tomto případě nejsou ostatní smluvní strany vázány čl. 5 odst. 2 písm. b) ve vztahu k dotyčné smluvní straně, která takovou výhradu učinila.2. Prohlášení podle odstavce 1 může být kdykoli staženo oznámením ostatním smluvním stranám prostřednictvím sekretariátu CEMT.Článek 181. Tato dohoda bude schválena nebo ratifikována smluvními stranami podle jejich vlastních postupů. Schvalovací a ratifikační listiny budou smluvními stranami uloženy v sekretariátu CEMT.2. Dohoda vstupuje v platnost po schválení a ratifikaci pěti smluvními stranami, z nichž jednou musí být Evropské hospodářské společenství, prvním dnem třetího měsíce následujícího po dni uložení páté schvalovací nebo ratifikační listiny.3. Pro každou smluvní stranu, která tuto dohodu schválí nebo ratifikuje po jejím vstupu v platnost podle odstavce 2, vstupuje dohoda v platnost prvním dnem třetího měsíce následujícího po uložení schvalovací nebo ratifikační listiny dotyčnou smluvní stranou v sekretariátu CEMT.4. Oddíly II a III této dohody jsou použitelné sedm měsíců po vstupu této dohody v platnost podle odstavců 2 a 3.Článek 191. Po třech letech od vstupu této dohody v platnost podle čl. 18 odst. 2 může každá smluvní strana oznámením zaslaným sekretariátu CEMT požádat o svolání konference k přezkoumání dohody. Sekretariát neprodleně uvědomí o žádosti ostatní smluvní strany, stanoví ve shodě s předsedou úřadujícím od posledního plenárního zasedání datum a místo konference a co nejdříve tuto konferenci svolá. Pro předsednictví těchto konferencí platí obdobně čl. 16 odst. 2.2. Pro schvalování nebo ratifikaci revize dohody dojednané mezi všemi smluvními stranami a pro počátek platnosti této revize platí článek 18.Článek 201. Tato dohoda se uzavírá na dobu 5 let od jejího vstupu v platnost.2. Každá smluvní strana za sebe může odstoupit od této dohody s jednoroční výpovědní lhůtou k 1. lednu současným oznámením ostatním smluvním stranám prostřednictvím sekretariátu CEMT. Od dohody však nelze odstoupit v průběhu prvních čtyř let od data jejího vstupu v platnost podle čl. 18 odst. 2.3. Není-li dohoda vypovězena pěti smluvními stranami, z nichž jednou musí být Evropské hospodářské společenství, prodlužuje se po uplynutí pětileté lhůty uvedené v odstavci 1 bez dalšího na dalších pět let.Článek 21Tato dohoda sepsaná v jednom vyhotovení ve francouzském jazyce, přičemž francouzské znění je závazné, bude uložena v archivu sekretariátu CEMT, jež zašle její ověřený opis všem smluvním stranám.Na důkaz čehož připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.V Dublinu dne dvacátého šestého května tisíc devět set osmdesát dva.Za Radu Evropského hospodářského společenství+++++ TIFF +++++Za spolkového prezidenta Rakouské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Španělska+++++ TIFF +++++Za prezidenta Finské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Norska+++++ TIFF +++++Za vládu Portugalské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Švédska+++++ TIFF +++++Za Švýcarskou spolkovou radu+++++ TIFF +++++Za prezidenta Turecké republiky+++++ TIFF +++++[1] Úř. věst. 147, 9.8.1966, s. 2688/66.[2] Úř. věst. L 173, 22.7.1968, s. 8.[3] Sbírka usnesení CEMT, 1969, s. 67, sbírka usnesení CEMT, 1971, s. 133.--------------------------------------------------Závěrečný AktZástupciRADY EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY,VLÁDY ŠPANĚLSKA,PREZIDENTA FINSKÉ REPUBLIKY,VLÁDY NORSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,VLÁDY PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,VLÁDY ŠVÉDSKA,ŠVÝCARSKÉ SPOLKOVÉ RADY,PREZIDENTA TURECKÉ REPUBLIKY,shromážděni v Dublinu dne dvacátého šestého května tisíc devět set osmdesát dva za účelem podpisu Dohody o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy (ASOR),vzali při podpisu této dohody se souhlasem na vědomí tato prohlášení:1. Prohlášení smluvních stran o uplatnění této dohody;2. Prohlášení Evropského hospodářského společenství k článku 5 dohody;3. Prohlášení smluvních stran o vyvíjející se povaze dohody.V Dublinu dvacátého šestého května tisíc devět set osmdesát dva.Za Radu Evropského hospodářského společenství+++++ TIFF +++++Za spolkového prezidenta Rakouské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Španělska+++++ TIFF +++++Za prezidenta Finské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Norska+++++ TIFF +++++Za vládu Portugalské republiky+++++ TIFF +++++Za vládu Švédska+++++ TIFF +++++Za Švýcarskou spolkovou radu+++++ TIFF +++++Za prezidenta Turecké republiky+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Prohlášení smluvních stran o uplatnění této dohodySmluvní strany prohlašují, že souhlasí s tím, aby liberalizační opatření uvedená v čl. 5 odst. 2 této dohody mohla být uplatňována pouze mezi smluvními stranami, které na příležitostnou dopravu upravenou touto dohodou uplatňují ustanovení Evropské dohody o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR) ze dne 1. července 1970 nebo požadavky obdobné požadavkům AETR.Každá smluvní strana, která z výše uvedených důvodů zvažuje opatření za účelem nepoužití nebo vyjmutí liberalizačních ustanovení uvedených v čl. 5 odst. 2, prohlásí, že je připravena případné přijetí takových opatření konzultovat se zúčastněnou smluvní stranou.--------------------------------------------------Prohlášení Evropského hospodářského společenství k článku 5 dohodyEvropské hospodářské společenství prohlašuje k článku 5 dohody, že zamýšlená liberalizační opatření pro jízdy prázdných vozidel na území jiné smluvní strany za účelem toho, aby tam nastoupila skupina cestujících, která bude dopravena zpět na území smluvní strany, v níž je vozidlo registrováno, platí v případě zpátečních jízd na území Evropského hospodářského společenství pouze pro zpáteční jízdy do toho členského státu tohoto společenství, v němž je použité vozidlo registrováno.--------------------------------------------------Prohlášení smluvních stran o vyvíjející se povaze dohodySmluvní strany prohlašují, že se liberalizační opatření podle článku 5 dohody začleňují do žádoucího rozvoje mezinárodní přepravy cestujících a pro příležitostnou dopravu znamenají v tomto ohledu významný krok k jejímu usnadnění. Smluvní strany budou v rámci této dohody i jakékoli dvoustranné dohody usilovat s přihlédnutím k pokroku dosaženému při harmonizaci podmínek hospodářské soutěže, aby byl na základě získaných zkušeností rozsah této liberalizace rozšířen. Dále smluvní strany prohlašují, že budou usilovat o zjednodušení postupu k udělování povolení, která jsou potřebná pro dopravu uvedenou v čl. 5 odst. 3.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise ze dne 23. prosince 2003 o pokračování srovnávacích zkoušek a testů Společenství v roce 2004 prováděných na osivu trav, Triticum aestivum, Brassica napus a Allium ascalonicum podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES, zahájených v roce 2003

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0057

Úřední věstník L 012 , 17/01/2004 S. 0049 - 0049 Úřední věstník L 277 , 26/08/2004 S. 0028 - 0028

		Rozhodnutí Komiseze dne 23. prosince 2003o pokračování srovnávacích zkoušek a testů Společenství v roce 2004 prováděných na osivu trav, Triticum aestivum, Brassica napus a Allium ascalonicum podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES, zahájených v roce 2003(2004/57/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [1],s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [2],s ohledem na směrnici Rady 68/193/EHS ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh [3],s ohledem na směrnici Rady 92/33/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo na trh [4],s ohledem na směrnici Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh [5],s ohledem na směrnici Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh [6],s ohledem na směrnici Rady 2002/56/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění sadby brambor na trh [7],s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [8],s ohledem na rozhodnutí Komise 2002/756/ES ze dne 16. září 2002, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na osivu a rozmnožovacím materiálu některých rostlin podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES [9], a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí 2002/756/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES v letech 2003 až 2004.(2) Testy a zkoušky prováděné v roce 2003 by měly pokračovat v roce 2004,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekSrovnávací zkoušky a testy Společenství zahájené v roce 2003 na rozmnožovacím materiálu a sadbě trav, Triticum aestivum, Brassica napus a Allium ascalonicum budou pokračovat v roce 2004 v souladu s rozhodnutím 2002/756/ES.V Bruselu dne 23. prosince 2003.Za KomisiDavid Byrnečlen Komise[1] Úř. věst. L 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 23).[2] Úř. věst. L 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[3] Úř. věst. L 93, 17.4.1968, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[4] Úř. věst. L 157, 10.6.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[5] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 12. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[6] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 33. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[7] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 60. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[8] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 74. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/61/ES.[9] Úř. věst. L 252, 20.9.2002, s. 33.--------------------------------------------------