title: Rozhodnutí Rady (EU) 2021/366 ze dne 22. února 2021 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve skupině odborníků pro Evropskou dohodu o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR) a v Podvýboru pro silniční dopravu Evropské hospodářské komise OSN

text:
                  1.3.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 70/12

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/366
         ze dne 22. února 2021
         o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve skupině odborníků pro Evropskou dohodu o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR) a v Podvýboru pro silniční dopravu Evropské hospodářské komise OSN
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Evropská dohoda o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR) (1) vstoupila v platnost dne 5. ledna 1976. Naposledy byla změněna dne 20. září 2010.

                     (2)

                     Podle článku 21 dohody AETR může návrhy na změny dohody AETR předložit kterákoli smluvní strana generálnímu tajemníkovi OSN. Návrhy jsou před předložením generálnímu tajemníkovi OSN nejprve projednány v Podvýboru pro silniční dopravu (SC.1) Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN).

                     (3)

                     Evropská hospodářská komise OSN vytvořila v rámci AETR skupinu odborníků. Tato skupina odborníků je orgánem, který je oprávněn vypracovávat a předkládat Podvýboru pro silniční dopravu EHK OSN pozměňovací návrhy dohody AETR.

                     (4)

                     Předpokládá se, že skupina odborníků pro AETR na svém plánovaném 25. zasedání v únoru 2021 a Podvýbor pro silniční dopravu Evropské hospodářské komise OSN na svém plánovaném 116. zasedání v říjnu 2021 projednají změny dohody AETR týkající se přijetí inteligentního tachografu.

                     (5)

                     Článek 22a dohody AETR stanoví, že změny přílohy IB nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 (2) týkající se digitálního tachografu jsou automaticky přejímány všemi smluvními stranami dohody AETR bez jakékoliv formální konzultace nebo hlasování. Neúčast smluvních stran dohody AETR v procesu vypracovávání a přijímání technických specifikací pro digitální tachograf je příčinou nespokojenosti některých z těchto smluvních stran. Komise ve svém sdělení ze dne 19. července 2011 nazvaném „Digitální tachograf: plán budoucích činností“ uznává, že tento mechanismus ohrožuje správné a harmonizované zavádění digitálního tachografu smluvními stranami, které nejsou členskými státy Unie.

                     (6)

                     Je v zájmu Unie změnit rozhodovací proces podle dohody AETR týkající se kontrolních zařízení, včetně digitálních tachografů, a navrhnout, aby se postup stanovený v čl. 22 odst. 1, 2 a 3 dohody AETR uplatňoval na zahrnutí technických specifikací inteligentního tachografu do dohody AETR a aby článek 22a dohody AETR zůstal v platnosti pro případné budoucí změny požadavků na předchozí verze tachografu.

                     (7)

                     Podle článku 10 dohody AETR se tachograf, jehož konstrukce, montáž, užívání a zkoušení se provádí v souladu s nařízením (EHS) č. 3821/85, považuje za tachograf vyhovující požadavkům dohody AETR. Článek 10 dohody AETR by měl být změněn tak, aby zahrnoval odkaz na technické specifikace inteligentního tachografu, jež by měly být považovány za vyhovující požadavkům dohody AETR ode dne vstupu dodatku 1C přílohy dohody AETR v platnost.

                     (8)

                     Článek 13 dohody AETR, jenž se týká přechodných ustanovení, by měl být změněn tak, aby bylo stanoveno přesné datum, od kdy mají smluvní strany provádět ustanovení o inteligentním tachografu.

                     (9)

                     Článek 14 dohody AETR neumožňuje, aby k ní přistoupily jiné subjekty, než jsou členské státy EHK OSN a státy přijaté k EHK OSN v poradní funkci.

                     (10)

                     Řada argumentů hovoří pro schválení přistoupení Unie k dohodě AETR. Za prvé má Unie v oblasti práce osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě výlučnou pravomoc, jak potvrdil Soudní dvůr Evropské unie v rozsudku ve věci 22/70 (3). Za druhé by přistoupení Unie k dohodě AETR zaručilo účinné zastupování zájmů Unie v rámci dohody AETR. V neposlední řadě jsou specifické aspekty dohody AETR a navrhovaného rozhodovacího procesu důvodem, proč by smluvní stranou měla být i Unie. Aby tedy Unie mohla přistoupit k dohodě AETR, měl by být článek 14 dohody AETR pozměněn tak, aby stanovil možnost přistoupení organizací regionální integrace k dohodě AETR.

                     (11)

                     Technické specifikace inteligentního tachografu, jež mají být zahrnuty do dohody AETR jako dodatek 1C přílohy uvedené dohody, by měly být vypracovány na základě specifikací předložených skupině odborníků pro AETR jménem Unie dne 8. dubna 2020 a na základě specifikací, jež má Komise přijmout v roce 2021 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 (4).

                     (12)

                     Vzor osvědčení o schválení uvedený v kapitole III dodatku 2 přílohy k dohodě AETR by mělo být změněn tak, aby se mohlo používat i pro schvalování inteligentních tachografů a jejich součástí.

                     (13)

                     Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve skupině odborníků pro AETR a v Podvýboru pro silniční dopravu EHK OSN za účelem dosažení celoevropské harmonizace v oblasti záznamových zařízení v silniční dopravě (tachografů), neboť změny dohody AETR budou mít právní účinky, jak je uvedeno v čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

                     (14)

                     Vzhledem k tomu, že Unie není smluvní stranou dohody AETR a její status nedovoluje sdělovat navrhované změny, měly by členské státy jednající v zájmu Unie sdělit navrhované změny skupině odborníků pro AETR v duchu loajální spolupráce pro podporu dosažení cílů Unie.

                     (15)

                     Postoj Unie má být vyjádřen členskými státy Unie, jež jsou členy skupiny odborníků pro AETR a Podvýboru pro silniční dopravu EHK OSN, jednajícími společně,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Postoj, který má být zaujat jménem Unie na 25. zasedání skupiny odborníků Evropské dohody o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR) a na 116. zasedání Podvýboru pro silniční dopravu EHK OSN, odpovídá navrhovaným změnám dohody AETR (5).
            Formální a drobné změny postoje uvedené v prvním odstavci lze dohodnout bez dalšího rozhodnutí Rady.

            Článek 2

               1.   Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy skupiny odborníků pro AETR a Podvýboru pro silniční dopravu EHK OSN, jednající společně.

               2.   Členské státy sdělí navrhované změny skupině odborníků pro AETR.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 22. února 2021.

                  Za Radu

                  předseda

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Úř. věst. L 95, 8.4.1978, s. 1.

            (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 ze dne 20. prosince 1985 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (Úř. věst. L 370, 31.12.1985, s. 8).

            (3)  ECLI:EU:C:1971:32.

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 o tachografech v silniční dopravě, o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1).

            (5)  Viz dokument ST 5700/21 na adrese http://register.consilium.europa.eu.


Rozhodnutí Komise ze dne 22/02/2021 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.10132 - BLACKSTONE / B&J / APPLEGREEN) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 207/2018 ze dne 21. září 2018

text:
               4.3.2021

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 75/47

      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 207/2018
      ze dne 21. září 2018
      bylo staženo, a pozice č. 207/2018 je tudíž ponechána prázdná.


Rozhodnutí Komise ze dne 10/03/2021 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.10190 - OTPP / KKR / CARUNA GROUP) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2021/471 ze dne 17. března 2021 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)

text:
                  19.3.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 98/1

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2021/471
         ze dne 17. března 2021
         o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)
         POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,
         s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené společné akce,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta).

                     (2)

                     Dne 1. prosince 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2020/1826 (2) o jmenování kapitána Dioga ARROTEIU velitelem sil EU pro operaci Atalanta.

                     (3)

                     Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU od 17. března 2021 kapitána Lucu Pasquala ESPOSITA. Italské orgány uvedly, že kapitán Luca Pasquale ESPOSITO bude po svém jmenování velitelem sil EU povýšen na kontradmirála.

                     (4)

                     Dne 9. března 2021 uvedené doporučení podpořil Vojenský výbor EU.

                     (5)

                     Rozhodnutí (SZBP) 2020/1826 by proto mělo být zrušeno.

                     (6)

                     V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Kontradmirál Luca Pasquale ESPOSITO je od 17. března 2021 jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta).

            Článek 2
            Rozhodnutí (SZBP) 2020/1826 se zrušuje.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
            Použije se ode dne 17. března 2021.

            V Bruselu dne 17. března 2021.

                  Za Politický a bezpečnostní výbor

                  předsedkyně

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

            (2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2020/1826 ze dne 1. prosince 2020 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2020/895 (ATALANTA/3/2020) (Úř. věst. L 406, 3.12.2020, s. 60).


Rozhodnutí Komise ze dne 04/06/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9372 - Energetický a průmyslový holding, a.s. / AES Ballylumford Limited) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 15/05/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9333 - Hellman & Friedman LLC / Blackstone Group L.P. / Scout24 AG) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 13/05/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9293 - Iconex / Hansol Paper Co. Ltd. / Mirae Asset Daewoo Hunters Private Equity Fund) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 22/05/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9364 - InfraVia II Invest S.A. / SBI Crypto Investment Co. Ltd. / Stoa S.A.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 05/06/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9380 - Bâloise (Luxembourg) Holding S.A. / Fidea NV) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 29/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9185 - LG Electronics Inc. / Lufthansa Technik AG) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 13/05/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9358 - Bregal Unternehmerkapital II LP; - II Feeder L.P.; - II-A SCSp. / MEDIA Central Gesellschaft für Handelskommunikation und Marketing mbH) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze německé znění je závazné)


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/976 ze dne 29. května 2019, kterým se stanoví zásady pro vymezení cílů a sdílení zpětné vazby ve společných týmech dohledu a zrušuje rozhodnutí (EU) 2017/274 (ECB/2019/14)

text:
                  14.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 157/61

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/976
         ze dne 29. května 2019,
         kterým se stanoví zásady pro vymezení cílů a sdílení zpětné vazby ve společných týmech dohledu a zrušuje rozhodnutí (EU) 2017/274 (ECB/2019/14)
         RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 a odst. 7 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že Evropská centrální banka (ECB) odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu. 79. bod odůvodnění uvedeného nařízení stanoví, že pro účinný dohled jsou nezbytní vysoce motivovaní, dobře vyškolení a nestranní zaměstnanci.

                     (2)

                     V souladu s články 3 až 6 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) je ECB pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu složených ze zaměstnanců ECB a příslušných vnitrostátních orgánů. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu.

                     (3)

                     S ohledem na to, že koordinátoři společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů hrají významnou roli při koordinaci činnosti členů společného týmu dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů, je nezbytné a přiměřené zavést jednotný postup pro vymezení cílů a sdílení zpětné vazby v rámci společných týmů dohledu.

                     (4)

                     Zpětná vazba k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů byla poskytována během počátečního zkušebního období na základě rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/3 (ECB/2015/36) (3), a poté během následného zkušebního období v souladu se zásadami vymezenými v rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/274 (ECB/2017/6) (4). Jelikož toto následné zkušební období skončilo, mělo by být rozhodnutí (EU) 2017/274 (ECB/2017/6) v zájmu právní jistoty zrušeno.

                     (5)

                     Zkušenosti získané během následného zkušebního období ukázaly, že systém zpětné vazby v rámci společných týmů dohledu může být užitečný pro zajištění jejich účinného fungování, lepší spolupráce a dialogu a pro prohloubení důvěry a otevřenosti v těchto týmech. Systém zpětné vazby by proto měl existovat i nadále a měl by být pravidelně používán. S cílem provést nezbytné změny systému zpětné vazby je třeba přijmout nové rozhodnutí. Rozhodnutí (EU) 2017/274 (ECB/2017/6) je proto třeba zrušit a nahradit tímto rozhodnutím.

                     (6)

                     Za hodnocení výsledků zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů odpovídají výhradně vnitrostátní příslušné orgány a za hodnocení výsledků zaměstnanců ECB odpovídá výhradně ECB. Umožňují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy, mohou vnitrostátní příslušné orgány využít zpětnou vazbu, kterou koordinátoři společného týmu dohledu poskytli dílčím koordinátorům z vnitrostátních příslušných orgánů, při řízení svých zaměstnanců a ECB může využít zpětnou vazbu poskytnutou koordinátorovi společného týmu dohledu, a to vždy v souladu s tímto rozhodnutím.

                     (7)

                     V souladu s článkem 27 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který dne 7. dubna 2015 vydal stanovisko, v němž uznal, že zpětná vazba je nezbytná pro řízení společných týmů dohledu, a schválil systém zpětné vazby, přičemž doporučil, aby konkrétní fungování tohoto systému bylo upraveno příslušným právním předpisem,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Definice
            Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a v článku 2 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).

            Článek 2
            Stanovení cílů a sdílení zpětné vazby

               1.   Aniž by byla dotčena výlučná odpovědnost vnitrostátních příslušných orgánů jakožto zaměstnavatelů dílčích koordinátorů z vnitrostátního příslušného orgánu, koordinátoři společných týmů dohledu po konzultaci s dílčím koordinátorem z vnitrostátního příslušného orgánu stanoví hlavní úkoly a cíle dotčeného dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu.

               2.   Cíle a kompetence koordinátora společného týmu dohledu jsou vymezeny v kontextu postupu ECB pro řízení a rozvoj v oblasti plnění úkolů. Pro účely zpětné vazby v rámci společného týmu dohledu jsou dílčí koordinátoři z vnitrostátního příslušného orgánu informováni o těchto kompetencích, které jsou pro koordinátora společného týmu dohledu vymezeny v rámci způsobilosti ECB (6).

               3.   Zpětná vazba je vzájemná: koordinátoři společného týmu dohledu poskytují zpětnou vazbu dílčím koordinátorům z vnitrostátního příslušného orgánu a dílčí koordinátoři z vnitrostátního příslušného orgánu poskytují zpětnou vazbu koordinátorům společného týmu dohledu, a to v souladu se zásadami vymezenými v příloze I.

               4.   Příslušný koordinátor společného týmu dohledu a příslušní dílčí koordinátoři z vnitrostátního příslušného orgánu společně poskytují zpětnou vazbu svému společnému týmu dohledu jako celku v tom směru, jak tento tým splnil své cíle v souladu se zásadami vymezenými v příloze I.

               5.   Koordinátoři společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři z vnitrostátního příslušného orgánu usilují o to, aby si zpětnou vazbu poskytovali při osobním jednání.

               6.   Referenční období, pro něž jsou vymezeny cíle a poskytována zpětná vazba, je období od 1. ledna do 31. prosince každého roku.

               7.   Ke zpětné vazbě zaznamenané v systémovém nástroji, který se používá k řízení postupu zpětné vazby, mají přístup pouze osoby, jež splňují kritéria opodstatněné potřeby přístupu k informacím, která jsou vymezena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (7). Konkrétní kategorie zúčastněných stran s opodstatněnou potřebou přístupu k informacím v rámci zpětné vazby se vymezí v příslušném záznamu operace zpracování a oznámení o ochraně osobních údajů, jež se předává subjektům údajů.

            Článek 3
            Zrušení
            Rozhodnutí (EU) 2017/274 (ECB/2017/6) se zrušuje.

            Článek 4
            Závěrečná ustanovení

               1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

               2.   Odchylně od čl. 2 odst. 6 začne první referenční období, pro něž jsou vymezeny cíle a poskytována zpětná vazba, v den vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a skončí 31. prosince téhož roku.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 29. května 2019.

                  Za Radu guvernérů ECB

                  prezident ECB

               Mario DRAGHI

            (1)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

            (2)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

            (3)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/3 ze dne 18. listopadu 2015, kterým se stanoví zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve společných týmech dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu (ECB/2015/36) (Úř. věst. L 1, 5.1.2016, s. 4).

            (4)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/274 ze dne 10. února 2017, kterým se stanoví zásady pro poskytování zpětné vazby k plnění úkolů dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů a zrušuje rozhodnutí (EU) 2016/3 (ECB/2017/6) (Úř. věst. L 40, 17.2.2017, s. 72).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

            (6)  Viz dokument s názvem „The ECB capability framework: the competencies“, který je k dispozici na https://www.ecb.europa.eu/careers/pdf/leadership_competencies.en.pdf.

            (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

            PŘÍLOHA I

               Zásady pro vymezení cílů a sdílení zpětné vazby ve společných týmech dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu

               Zásada 1

               Stanovení cílů

                        1.

                        Aniž by byla dotčena výlučná odpovědnost vnitrostátních příslušných orgánů jakožto zaměstnavatelů dílčích koordinátorů z vnitrostátního příslušného orgánu, koordinátor společného týmu dohledu po konzultaci s dílčím koordinátorem z vnitrostátního příslušného orgánu na začátku každého referenčního období nebo při zapojení dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu do společného týmu dohledu stanoví hlavní úkoly a cíle každého dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu.

                        2.

                        Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu společně vymezí cíle týmu a tyto cíle každoročně oznámí společnému týmu dohledu na jednání společného týmu dohledu, které se koná na začátku každého referenčního období nebo při ustavení jednotného týmu dohledu.

                        3.

                        Dohodnuté úkoly a cíle dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu lze zaznamenat v systémovém nástroji, který se používá k řízení postupu zpětné vazby.

               Zásada 2

               Sdílení zpětné vazby

                        1.

                        Koordinátor společného týmu dohledu alespoň jednou ročně, vždy však po skončení referenčního období, poskytuje dílčímu koordinátorovi z vnitrostátního příslušného orgánu osobní zpětnou vazbu v tom směru, jak on a jeho tým splnili příslušné cíle. Tato zpětná vazba zohledňuje kompetence vymezené v příloze II.

                        2.

                        Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu alespoň jednou ročně, vždy však po skončení referenčního období, poskytuje koordinátorovi společného týmu dohledu osobní zpětnou vazbu o koordinaci společného týmu dohledu. Tato zpětná vazba zohledňuje kompetence vymezené v rámci způsobilosti ECB.

                        3.

                        Na žádost příjemce zpětné vazby podané prostřednictvím systémového nástroje se zpětná vazba, kterou mezi sebou sdílí koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu zásady 2.1 a 2.2, zaznamená v systémovém nástroji, který se používá k řízení postupu zpětné vazby.

                        4.

                        Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu svému společnému týmu dohledu společně poskytují zpětnou vazbu v tom směru, jak tento tým splnil své cíle. Zpětná vazba se společnému týmu dohledu poskytuje alespoň jednou ročně, vždy však po skončení referenčního období, během jednání společného týmu dohledu.

                        5.

                        S cílem zajistit nepřetržitý dialog poskytuje koordinátor společného týmu dohledu každému dílčímu koordinátorovi z vnitrostátního příslušného orgánu během celého roku odborné vedení a průběžnou zpětnou vazbu.

                        6.

                        Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu poskytují svému týmu během celého roku odborné vedení a průběžnou zpětnou vazbu.

               Zásada 3

               Přístup ke zpětné vazbě zaznamenané v systémovém nástroji

                        1.

                        Přístup ke zpětné vazbě zaznamenané v systémovém nástroji, který se používá k řízení postupu zpětné vazby, je umožněn koordinátorovi společného týmu dohledu a dílčímu koordinátorovi z vnitrostátního příslušného orgánu.

                        2.

                        Zaměstnancům ECB, kteří nejsou koordinátorem společného týmu dohledu ani administrátorem postupu, může být přístup ke zpětné vazbě zaznamenané v systémovém nástroji, který se používá k řízení postupu zpětné vazby, poskytnut, je-li u nich dána opodstatněná potřeba přístupu k informacím v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

                        3.

                        Na žádost dotčeného vnitrostátního příslušného orgánu je případná zpětná vazba, která se týká dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu a která je zaznamenána v systémovém nástroji, jenž se používá k řízení postupu zpětné vazby, zpřístupněna vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který ji může využít:

                                    a.

                                    pro účely řízení svých zaměstnanců, dovolují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy;

                                    b.

                                    jako podklad k určení potřeb profesního rozvoje včetně potřeby odborné přípravy dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s interními předpisy vnitrostátního příslušného orgánu;

                                    c.

                                    pro vytváření/přípravu hodnocení výsledků, dovolují-li to příslušné vnitrostátní právní předpisy.

                        4.

                        Přístup ke zpětné vazbě, včetně jejího přenosu, je vnitrostátním příslušným orgánům poskytnut v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2018/1725. O doručení žádosti o zpřístupnění zpětné vazby a o jejím přenosu je odpovídajícím způsobem informován dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu.

               Zásada 4

               Ochrana osobních údajů zpracovávaných v souvislosti se sdílením zpětné vazby

                        1.

                        Všechny osobní údaje týkající se stanovení cílů a sdílení zpětné vazby v tom směru, jak jsou tyto cíle plněny, ECB zpracovává v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

                        2.

                        Osobní údaje týkající se stanovení cílů a sdílení zpětné vazby v tom směru, jak jsou tyto cíle plněny, jsou používány pouze pro účely uvedené v zásadě 3 a lze je uchovávat nejvýše po dobu pěti let.

            PŘÍLOHA II

               Seznam kompetencí, které jsou obzvlášť relevantní pro zaměstance pracující v rámci jednotného mechanismu dohledu (kompetence v rámci jednotného mechanismu dohledu)

                           Odborné znalosti: Disponuje znalostmi postupů, metodik a předpisů v oblasti dohledu, zejména v kontextu jednotného mechanismu dohledu, jakož i fungování finančních institucí. Sleduje vývoj v těchto oblastech a uplatňuje znalosti v příslušných oblastech činnosti.

                           Komunikace: Jasným a stručným způsobem předává informace skupinám či jednotlivcům, ať již ústně nebo písemně, tak aby informace i smysl sdělení pochopili. Naslouchá druhým a vhodně na ně reaguje.

                           Spolupráce: Vytváří a udržuje trvalé pracovní vztahy se spolupracovníky založené na spolupráci za účelem plnění úkolů týmu v rámci jednotného mechanismu dohledu, které mají evropskou dimenzi. Rozvíjí a udržuje účinné vztahy s ostatními s cílem stimulovat a podporovat týmovou práci. Aktivně sdílí údaje, informace a vědomosti v rámci týmu.

                           Odhodlanost při dosahování cílů: Houževnatě a vytrvale plní úkoly, hledá úspěšná řešení, přičemž přizpůsobuje vlastní chování s cílem nalézt vhodný přístup k dosažení úspěšného výsledku.

                           Úsudek a intruzivnost: Analyzuje a vyhodnocuje situace, údaje a informace za účelem vytvoření vhodných strategií, plánů a postupů. Chápe a vyjadřuje odlišné a protichůdné pohledy na věc, je-li to třeba, přizpůsobuje přístupy měnícím se požadavkům, posuzuje problémy z nových hledisek a rozvíjí úvahy jiných a jimi navrhovaná řešení. Snaží se zcela pochopit problematiku před tím, že než vydá doporučení nebo učiní závěr, přičemž shromažďuje potřebné úplné a přesné informace; vytváří si řádný úsudek tím, že zdvořile klade řadu intruzivních otázek, a neustále zkoumá případné sporné otázky a různé informace.

                           Širší vnímání souvislostí a přístup orientovaný na budoucnost: Vnímá věci v širším kontextu přesahujícím rámec vlastní činnosti tím, že má komplexní přehled o různých funkcích/oblastech, uvědomuje si různorodost kulturních souvislostí a hledisek a vyhodnocuje důsledky svých rozhodnutí pro ostatní. Orientuje se na budoucnost a předvídá budoucí příležitosti a hrozby, podniká kroky k tomu, aby vytvářel příležitosti nebo aby zabránil budoucím problémům.

                           Objektivní, čestné a nezávislé jednání: Jedná nezávisle a objektivně v zájmu Unie jako celku na základě profesních standardů jednotného mechanismu dohledu, prověřuje okolnosti s cílem získat úplný a reálný obraz situace. Snaží se omezit nebo vyloučit zaujatost, předsudky či subjektivní hodnocení tím, že se opírá o ověřitelné údaje a skutečnosti.

                           Řízení týmů v rámci jednotného mechanismu dohledu (vztahuje se pouze na řídící pracovníky): Řídí týmy (virtuální/vzdálené) a vede je k dosažení cílů týmu. Koordinuje činnost týmu v různých zemích tím, že poskytuje vedení a co nejúčinněji a nejefektivněji využívá schopnosti a diverzitu týmu. Snaží se omezit nejednoznačnost a vypořádat se s ní a hledá způsoby, jak vést a dosáhnout výsledků v nejistých situacích.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1037 ze dne 23. května 2016 o opatřeních SA.32184 – 2013/C (ex 2013/NN) a SA.32669 – 2013/C (ex 2013/NN) provedených Dánskem ve prospěch kogeneračních zařízení a dodavatele elektřiny, která mají vliv na trh s regulačním výkonem (oznámeno pod číslem C(2016) 3003) (Text s významem pro EHP.)

text:
                  25.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 168/3

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1037
         ze dne 23. května 2016
         o opatřeních SA.32184 – 2013/C (ex 2013/NN) a SA.32669 – 2013/C (ex 2013/NN) provedených Dánskem ve prospěch kogeneračních zařízení a dodavatele elektřiny, která mají vliv na trh s regulačním výkonem

               (oznámeno pod číslem C(2016) 3003)

         (Pouze dánské znění je závazné)
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
         poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

                     (1)

                     Elektronickým podáním ze dne 29. ledna 2011 obdržela Komise stížnost od společnosti Smørum Kraftvarme, v níž byly vysloveny obavy ohledně údajné protiprávní státní podpory poskytnuté společnosti DONG Energy. Tato stížnost byla zaevidována pod č. jedn. SA.32184.

                     (2)

                     Dopisem ze dne 23. února 2011 obdržela Komise stížnost od dánského sdružení pro regulační výkon (Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark, dále jen „BRD“), v níž byly vysloveny obavy ohledně údajně protiprávní státní podpory poskytované decentralizovaným zařízením kombinované výroby tepla a elektřiny (dále jen „kogenerační zařízení“) a společnosti DONG Energy. Tato stížnost byla zaevidována pod č. jedn. SA.32669.

                     (3)

                     Na základě další korespondence a po posouzení záležitostí nadnesených stěžovateli Komise dopisem ze dne 5. června 2013 Dánsku sdělila, že se s ohledem na některá tvrzení uvedená v obou stížnostech rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

                     (4)

                     Dánsko podalo připomínky dne 8. července 2013.

                     (5)

                     Dne 8. srpna 2013 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

                     (6)

                     Komise obdržela dne 5. září 2013 a 10. března 2014 připomínky od sdružení BRD a dne 9. září 2013 od společnosti DONG Energy. Od společnosti Smørum Kraftvarme neobdržela žádné připomínky. Komise předala připomínky Dánsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Dánsko zaslalo své vyjádření k připomínkám třetích stran dne 17. března 2014 a 9. prosince 2014.

                     (7)

                     Dne 5. února 2015, 10. června 2015 a 7. prosince 2015 odpovědělo Dánsko rovněž na další dotazy Komise.

               2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

         2.1.   Souvislosti

         2.1.1.   Provozovatel dánské elektroenergetické přenosové soustavy, společnost Energinet.dk

                     (8)

                     Provozovatelem přenosové soustavy v Dánsku je společnost Energinet.dk. Zákon o společnosti Energinet.dk vyžaduje, aby společnost Energinet.dk vykonávala činnosti v oblasti provozování soustavy a činnosti v oblasti přenosu elektrické energie a jednala jako nezávislý provozovatel přenosové soustavy. Společnost Energinet.dk odpovídá za zajištění bezpečnosti dodávek a při plnění tohoto úkolu musí zachovávat technickou kvalitu a udržovat rovnováhu v propojené elektrické rozvodné soustavě a zajistit dostatečnou výrobní kapacitu v soustavě.

                     (9)

                     Společnost Energinet.dk je zřízena jako nezávislý veřejný podnik podle zákona o společnosti Energinet.dk. Je zřízena jako samostatný právní subjekt, který řídí dozorčí rada. Dánský ministr pro klima, energetiku a stavebnictví jmenuje osm z celkem jedenácti členů dozorčí rady, včetně předsedy. Ministr se s dozorčí radou schází co čtvrt roku a případně může svolat další schůzky ad hoc. Členové dozorčí rady musí pověřit kvalifikované představenstvo, které řídí každodenní činnost společnosti Energinet.dk. Společnost Energinet.dk kontroluje své vlastní investice a provozní kapitál.

               2.1.2.   Dánské trhy s elektřinou a doplňkovými službami

                     (10)

                     Na trzích s elektřinou mohou účastníci volně obchodovat s energií před stanoveným termínem, kdy musí být elektřina vyrobena nebo spotřebována („reálný čas“). Pojem „denní“ odkazuje na trh, na němž se s elektřinou obchoduje den předtím, než musí být obchodovaná elektřina dodána nebo spotřebována. Pojem „vnitrodenní“ odkazuje na trh, na němž se s elektřinou obchoduje v rozmezí od jednoho dne do jedné hodiny předtím, než musí být obchodovaná elektřina dodána nebo spotřebována. Na konci obchodování na vnitrodenním trhu, což se nazývá „uzávěrkou“ (v Dánsku jednu hodinu před reálným časem), přebírá provozovatel přenosové soustavy kontrolu nad trhem, aby bylo zajištěno, že nabídka a poptávka na trhu s elektřinou je vyvážená a že je zachována stabilita soustavy. V Dánsku se tento časový úsek po uzávěrce nazývá trhem s regulačním výkonem.

                     (11)

                     Aby provozovatelé přenosové soustavy pomohli zachovat rovnováhu soustavy na trhu s regulačním výkonem, nakupují doplňkové služby. V Dánsku nakupuje společnost Energinet.dk tyto služby předem prostřednictvím individuálně sjednaných smluv a na trhu s rezervním výkonem prostřednictvím aukcí. Doplňkové služby nakupuje rovněž na trhu s regulačním výkonem.

                     (12)

                     Na trhu s rezervním výkonem uzavírá společnost Energinet.dk smlouvy o dodávkách rezervního výkonu, podle nichž dostávají provozovatelé platby za to, že jsou k dispozici pro dodávky energie podle pokynů. Provozovatelé, kteří jsou účastníky těchto smluv, mají rovněž povinnost podávat nabídky na trhu s regulačním výkonem.

                     (13)

                     Na trhu s regulačním výkonem může společnost Energinet.dk provozovatele, kteří již podepsali smlouvy o dodávkách rezervního výkonu, i ostatní účastníky, kteří podali nabídky dobrovolně, vyzvat, aby výrobu elektřiny zvýšili či snížili.

                     (14)

                     Elektroenergetická přenosová soustava je v Dánsku rozdělena na dvě oblasti: západní část Dánska (dále jen „DK1“) a východní část Dánska (dále jen „DK2“). Přenosová soustava v oblasti DK1 je napojena na přenosové soustavy v Německu, Norsku a Švédsku. Přenosová soustava v oblasti DK2 je napojena na přenosové soustavy v Německu a Švédsku. Přenosové spojení mezi oblastmi DK1 a DK2 bylo poprvé zřízeno v roce 2010 přenosovým spojením Great Belt o výkonu 600 MW.

               2.1.3.   Smlouva o dodávkách rezervního výkonu uzavřená mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy

                     (15)

                     Dne 21. prosince 2010 podepsala společnost Energinet.dk se společností DONG Energy pětiletou smlouvu týkající se doplňkových služeb, jež má společnost DONG Energy poskytovat v oblasti DK2. Smlouva trvala od ledna 2011 do konce roku 2015 a zahrnovala rychlý rezervní výkon ve výši 300 MW (jenž musí být na žádost společnosti Energinet.dk dodán do 15 minut) a pomalý rezervní výkon ve výši 375 MW (který musí být dodán do dvou hodin), jenž mají poskytovat elektrárny Kyndby a Masnedø patřící společnosti DONG Energy.

                     (16)

                     Smlouva zahrnovala prvky fixních nákladů, aby bylo zajištěno, že společnosti Energinet.dk jsou k dispozici služby na trhu s regulačním výkonem, a rovněž platby za využití vztahující se na služby, které jsou skutečně vyžádány a poskytnuty. Maximální roční cena hrazená společnosti DONG Energy činila 191 milionů DKK, což za pětiletou dobu trvání smlouvy představovalo 955 milionů DKK (přibližně 128 milionů EUR).

                     (17)

                     Dne 8. února 2013 byla smlouva pozměněna za účelem poskytnutí náhrady společnosti DONG Energy za změny daní z oxidu dusnatého (Nox) v Dánsku, které zvýšily náklady na poskytování smluvně sjednaných služeb. Na základě daně v době pozměnění smlouvy vzrostl prvek pevně stanovené platby ve smlouvě v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2015 o 827 000 DKK ročně. To pro společnost Energinet.dk znamenalo dodatečné celkové náklady ve výši přibližně 332 000 EUR.

               2.1.4.   Rezervace kapacity přenosového spojení Great Belt pro doplňkové služby

                     (18)

                     Určitá nebo veškerá přenosová kapacita přenosového spojení Great Belt ve výši 600 MW mohla být přidělena pro komerční obchodování s elektřinou mezi oblastmi DK1 a DK2, nebo mohla být rezervována, aby mohla společnost Energinet.dk přepravovat elektřinu dodanou poskytovateli doplňkových služeb mezi oblastmi DK1 a DK2.

                     (19)

                     Před uzavřením smlouvy se společností DONG Energy vypočítala společnost Energinet.dk svůj celkový požadavek na smluvně sjednaný rezervní výkon na 600 MW v oblasti DK1 a 600 MW v oblasti DK2. Před vybudováním přenosového spojení Great Belt musela společnost Energinet.dk uzavírat smlouvy o dodávkách rezervního výkonu pro rezervní kapacitu ve výši 600 MW místně pro každou z oblastí DK1 a DK2.

                     (20)

                     Částečným ekonomickým důvodem vybudování přenosového spojení Great Belt bylo to, že jakmile začne fungovat, bude možné smluvně sjednanou kapacitu rezervního výkonu sdílet mezi oblastmi DK1 a DK2, což sníží celkovou výši kapacity rezervního výkonu, kterou musí společnost Energinet.dk nakupovat. V červenci 2010 schválil Energitilsynet (dánský energetický regulační orgán) režim, který společnosti Energinet.dk umožňoval rezervovat kapacitu v přenosovém spojení Great Belt pro přenos smluvně sjednaných služeb dodávek rezervního výkonu z oblasti DK2 (v níž byla se společností DONG Energy uzavřena smlouva o poskytování doplňkových služeb) do oblasti DK1. To společnosti Energinet.dk umožnilo snížit množství smluvně sjednaných služeb dodávek rezervního výkonu, které jsou zapotřebí v oblasti DK1, z 600 MW na 300 MW.

                     (21)

                     Elektřina obvykle proudí přes přenosové spojení Great Belt z oblasti s nejnižší cenou do oblasti s nejvyšší cenou. Podle režimu schváleného orgánem Energitilsynet platí toto:

                                 a)

                                 pokud uzavření obchodu na denním trhu znamenalo tok elektřiny z oblasti DK2 do oblasti DK1 pod 300 MW, byla kapacita ve výši 300 MW „rezervována“ pro toky z oblasti DK2 do oblasti DK1 a nebyla pro účastníky trhu k dispozici pro obchodování na vnitrodenním trhu;

                                 b)

                                 pokud uzavření obchodu na denním trhu znamenalo tok elektřiny z oblasti DK2 do DK1 vyšší než 300 MW, byla veškerá zbývající kapacita rezervována pro toky z oblasti DK2 do oblasti DK1.

                     (22)

                     Dne 30. října 2012 se orgán Energitilsynet rozhodl režim pro rezervování kapacity popsaný v 20. a 21. bodě odůvodnění od 1. ledna 2013 zrušit.

               2.1.5.   Státní podpora pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla v Dánsku (opatření č. N 602/2004)

                     (23)

                     Dne 9. listopadu 2005 Komise schválila a prohlásila za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy šest opatření státní podpory v Dánsku, která se týkala podpory výroby elektřiny z větrné energie, výroby elektřiny z jiných obnovitelných zdrojů energie než větrná energie a výroby elektřiny v zařízeních kombinované výroby tepla a elektřiny (dále jen „kogenerační zařízení“). Rozhodnutí bylo zaevidováno pod č. N 602/2004 (KOM(2005) 3910, dále jen „rozhodnutí č. N 602/2004“).

                     (24)

                     Tato opatření lze shrnout takto:

                                 a)

                                 velmi malá kogenerační zařízení (< 5 MW): zachování nároku na pevnou cenu (třístupňová sazba), avšak s možností přejít na základní částku (příplatek);

                                 b)

                                 malá kogenerační zařízení (< 10 MW): přechodné období do konce roku 2006, během něhož mohou tato zařízení i nadále dostávat pevnou cenu (třístupňová sazba), a poté mají povinnost přejít na základní částku;

                                 c)

                                 velká kogenerační zařízení (nejméně 10 MW): přechodné období do konce roku 2004, během něhož mohou tato zařízení i nadále dostávat pevnou cenu (třístupňová sazba), a poté mají povinnost přejít na základní částku.

                     (25)

                     Dánsko potvrdilo, že všechna kogenerační zařízení využívající oznámené režimy byla vysoce efektivní, a předložilo výpočet dodatečných nákladů na podporovanou formu energie, které se považovaly za přiměřené. Podle těchto výpočtů by podpora pokrývala nejvýše 87 % dodatečných nákladů (decentralizovaných kogeneračních zařízení). Byly předloženy rovněž výpočty, které prokazovaly, že podpora nepřekročí odpisy s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu.

                     (26)

                     Podpora byla následně schválena podle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 (3) – konkrétně oddílu E.3.3.1. Komise se zejména domnívala, že náhradu lze poskytnout pouze za rozdíl mezi náklady na výrobu dotyčné ekologicky šetrné energie a tržní cenou konvenční formy energie. Na základě poskytnutých informací dospěla Komise v rozhodnutí č. N 602/2004 k závěru, že příjemcům nebude poskytnuta nadměrná náhrada.

               2.2.   Údajná podpora

                     (27)

                     Stěžovatelé předložili dvě hlavní tvrzení:

                                 a)

                                 Změny pravidel upravujících pořizování rezervní kapacity v Dánsku – z aukce na trhu s dodávkami rezervního výkonu pořádané měsíčně na každodenní aukce – vedly k poskytování nadměrné náhrady decentralizovaným kogeneračním zařízením prostřednictvím existujících opatření státní podpory (schválených v rozhodnutí č. N 602/2004). Změna znamenala, že od února 2007 měla decentralizovaná kogenerační zařízení přístup k dodatečnému toku příjmů, který se v době původního schválení státní podpory nepředpokládal. Důvodem je skutečnost, že kvůli dodávkám na následující den byla decentralizovaná kogenerační zařízení schopna přesně předvídat kapacitu, kterou zpřístupní pro poskytování služeb dodávek rezervního výkonu. Jakmile tudíž došlo k této změně aukcí na trhu s dodávkami rezervního výkonu, mohla se decentralizovaná kogenerační zařízení zúčastnit trhu v mnohem větším rozsahu, než by bylo možné v případě pořizování dodávek na trhu s rezervním výkonem na následující měsíc. Sdružení BRD tvrdilo, že to vedlo k poskytování nadměrné náhrady decentralizovaným kogeneračním zařízením.

                                 b)

                                 Společnost DONG Energy údajně obdržela státní podporu prostřednictvím pětileté smlouvy na poskytování doplňkových služeb, která byla v roce 2010 uzavřena se společností Energinet.dk. Zakázka nebyla zadána prostřednictvím veřejného nabídkového řízení a smlouva nebyla údajně uzavřena za tržních podmínek, což společnost DONG Energy zvýhodnilo. Rezervace vnitrodenní kapacity pro tok rezervního výkonu z oblasti DK2 do oblasti DK1 prostřednictvím přenosového spojení Great Belt údajně poskytla společnosti DONG Energy výhodu. Stěžovatel tvrdil, že společnost Energinet.dk je dánský provozovatel zcela ve vlastnictví státu, který je kontrolován státem, takže jeho opatření lze přičíst státu.

               2.3.   Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

                     (28)

                     Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že na základě informací a výpočtů předložených Dánskem, které zahrnovaly příjmy decentralizovaných kogeneračních zařízení plynoucí z prodeje doplňkových služeb, neobdržela tato zařízení za své investice do kapacity pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nadměrnou náhradu a že podpora pro decentralizovaná kogenerační zařízení schválená v rozhodnutí č. N 602/2004 je i nadále slučitelná. Tento aspekt stížností proto nebyl součástí formálního vyšetřovacího řízení.

                     (29)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení však Komise vyslovila pochybnosti týkající se možného poskytnutí podpory společnosti DONG Energy, včetně pochybností ohledně možné slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. Co se týká existence státní podpory a její slučitelnosti, šetření Komise bylo omezeno na tyto záležitosti:

                                 a)

                                 zda lze opatření společnosti Energinet.dk při podpisu smlouvy o poskytování doplňkových služeb, která byla uzavřena se společností DONG Energy, přičíst Dánsku;

                                 b)

                                 zda smlouva o poskytování doplňkových služeb uzavřená mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy poskytla společnosti DONG Energy výhodu;

                                 c)

                                 zda v případě, že se jedná o státní podporu, tato představuje slučitelnou státní podporu.

               3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

         3.1.   Připomínky sdružení BRD

                     (30)

                     Sdružení BRD podotklo, že dánské právní předpisy neposkytují společnosti Energinet.dk v souvislosti s pořizováním rezervního výkonu žádné pokyny. Sdružení BRD však tvrdilo, že jelikož právní předpisy vyžadují sledování a schválení celkových provozních plánů společnosti Energinet.dk ze strany Dánské energetické agentury (DEA), lze mít za to, že agentura DEA schválila smlouvu se společností DONG Energy.

                     (31)

                     Sdružení BRD rovněž tvrdilo, že níže uvedené skutečnosti naznačují zasahování jiných orgánů do rozhodování společnosti Energinet.dk:

                                 a)

                                 v roce 2006 společnost Energinet.dk veřejně prohlásila, že má v úmyslu vytvořit v oblasti DK2 konkurenční trh, tento záměr však realizován nebyl;

                                 b)

                                 smlouva mezi společnostmi DONG Energy a Energinet.dk obsahovala ustanovení, která chránila finanční situaci společnosti DONG Energy před pozdějšími změnami smlouvy ze strany agentury DEA.

                     (32)

                     Sdružení BRD tvrdilo, že na základě smlouvy platila společnost Energinet.dk společnosti DONG Energy cenu vyšší, než byla tržní cena:

                                 a)

                                 V reakci na parlamentní otázku ministr pro klima a energetiku v dubnu 2011 uvedl, že průměrná cena hrazená společnosti DONG Energy za rezervní kapacitu ve výši 675 MW činila 22 716 DKK/MW měsíčně v porovnání s průměrnou cenou rezervního výkonu u krátkodobých dodávek v oblasti DK1 ve výši 8 850 DKK/MW měsíčně.

                                 b)

                                 Průměrná cena byla ve skutečnosti vyšší, než se uvádělo v odpovědi ministra, jelikož ve výpočtu nebylo přihlédnuto ke skutečnosti, že 75 MW z celkové smluvně sjednané kapacity ve výši 675 MW bylo po dobu jednoho roku osvobozeno od povinnosti týkající se dodávek kvůli požadavku na údržbu. Za pět let to ve skutečnosti znamenalo, že nakoupeno bylo pouze 660 MW.

                                 c)

                                 Pokud společnost DONG Energy nemohla smluvně sjednanou kapacitu dodat či upřednostňovala její nedodání v případě, že k tomu byla vyzvána, musela společnost Energinet.dk získat kapacitu z jiných zdrojů. Sankce za nedodání stanovené ve smlouvě nemusely být dostatečné k pokrytí dodatečných nákladů společnosti Energinet.dk, pokud tato musela získat alternativní kapacitu.

                                 d)

                                 Na základě nákladů na zajištění rezerv v oblasti DK1 mohly být rychlé rezervy ve výši 300 MW v oblasti DK2 dodány prostřednictvím nového zařízení za částku ve výši 750 milionů DKK, nebo převedením zařízení z oblasti DK1 za částku ve výši 450 milionů DKK, přičemž kterákoli z těchto možností je levnější než celková částka ve výši 920 milionů DKK uvedená v odpovědi ministra na parlamentní otázku z dubna 2011, jež byla společnosti DONG Energy uhrazena podle pětileté smlouvy.

                                 e)

                                 Přinejmenším určitá rezervní kapacita potřebná v oblasti DK2 měla být získána v oblasti DK1 (s využitím možnosti sdílení rezerv z oblasti DK1 do oblasti DK2 prostřednictvím přenosového spojení Great Belt). Sdružení BRD tvrdilo, že smlouva se společností DONG Energy byla spojena s rezervací kapacity přenosového spojení Great Belt k umožnění převodu doplňkových služeb pouze z oblasti DK2 do oblasti DK1. Plány týkající se rezervace této kapacity byly součástí původní žádosti o výstavbu přenosového spojení Great Belt (kterou ministr dopravy a energetiky schválil v roce 2007).

                                 f)

                                 Sdružení BRD objasnilo, že ačkoliv orgán Energitilsynet režim vyhrazení kapacity přenosového spojení Great Belt od 1. ledna 2013 zrušil, smlouva se společností DONG Energy bude zachována až do roku 2015.

                     (33)

                     Sdružení BRD také uvedlo, že nesouhlasí se závěrem Komise uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení, že podpora pro decentralizovaná kogenerační zařízení je slučitelná s vnitřním trhem, a znovu zopakovalo svůj názor, že decentralizovaná kogenerační zařízení obdržela nadměrnou náhradu.

               3.2.   Připomínky společnosti DONG Energy

                     (34)

                     Společnost DONG Energy tvrdila, že odměna, kterou dostává na základě pětileté smlouvy o poskytování doplňkových služeb v oblasti DK2, odpovídá běžné tržní ceně, jež odráží její náklady na poskytování smluvně sjednaných služeb včetně přiměřené návratnosti kapitálu.

                     (35)

                     Společnost DONG Energy poskytla informace o cenách hrazených za doplňkové služby ve Spojeném království a Irsku a tvrdila, že jsou podstatně vyšší než částka ve výši 313 000 DKK/MW, což byla podle společnosti DONG Energy roční cena v roce 2013, kterou měla obdržet na základě pětileté smlouvy.

                     (36)

                     Společnost DONG Energy také tvrdila, že cena ve výši 313 000 DKK/MW, která byla podle stávající smlouvy uhrazena v roce 2013, byla nižší než ceny, jež společnost Energinet.dk platila za doplňkové služby v oblasti DK1 v minulosti. K doložení tohoto tvrzení poskytla společnost DONG Energy informace o cenách za rezervní výkon v oblasti DK1 v roce 2007. Společnost DONG Energy tvrdila, že cena za rezervní výkon v oblasti DK1 v roce 2007 činila 324 000 DKK/MW ročně (v roce 2013 se ceny zvýšily o 2 % ročně – podle dánského statistického úřadu činila čistá inflace v Dánsku mezi roky 2007 a 2013 v průměru 2,2 %).

               4.   PŘIPOMÍNKY DÁNSKA

                     (37)

                     Dánsko tvrdilo, že opatření společnosti Energinet.dk nelze přičíst státu, a to z těchto důvodů:

                                 a)

                                 Společnost Energinet.dk je nezávislý veřejný podnik, který odpovídá za bezpečnost dodávek, včetně udržování rovnováhy v přenosové soustavě a zajištění dostatečné výrobní kapacity v soustavě.

                                 b)

                                 Právní předpisy nestanoví žádné požadavky týkající se podpisu či obsahu smluv, které se společnost Energinet.dk rozhodne uzavřít za účelem plnění svých povinností. Společnost Energinet.dk může uzavírat tyto smlouvy libovolně bez souhlasu ministerstva pro klima, energetiku a stavebnictví a nemusí informovat ministra o uzavření těchto smluv. Na schůzkách společností Energinet.dk a DONG Energy za účelem jednání před podpisem smlouvy nebyli přítomni žádní zástupci ministerstva a ministr se nepodílel na vymezení rámce pro jednání, ani na stanovení ceny. Společnost Energinet.dk neinformovala ministra o obsahu jednání a konečné smluvní podmínky nebyly předloženy ministrovi ke schválení či vyjádření.

                                 c)

                                 Ministr je oprávněn rozhodovat o veškerých aspektech činnosti společnosti Energinet.dk. V souvislosti s uzavíráním zvláštních smluv o dodávkách rezervního výkonu včetně smlouvy se společností DONG Energy však ministr tuto pravomoc nikdy nevyužil.

                                 d)

                                 V souvislosti s uzavřením smlouvy se společností DONG Energy společnost Energinet.dk nijak nezapojila dánský stát, ani neobdržela od státu žádné pokyny.

                     (38)

                     Dánsko tvrdilo, že smlouva společnosti Energinet.dk uzavřená se společností DONG Energy neposkytla společnosti DONG Energy žádnou výhodu, kterou by bylo možno pokládat za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a předložilo připomínky společnosti Energinet.dk k tomuto aspektu šetření, v nichž se uvádělo toto:

                                 a)

                                 Dohoda o provozování severského systému vyžaduje, aby společnost Energinet.dk měla v každé oblasti (DK1 a DK2) k dispozici rezervy, které postačují k pokrytí kapacity, jež by byla zapotřebí v případě poruchy největší elektrárny v dané oblasti. Jediným provozovatelem schopným poskytnout dostatečnou rezervní kapacitu (600 MW) v oblasti DK2 byla společnost DONG Energy. Všichni ostatní potenciální provozovatelé společně by nebyli schopni poskytnout dostatečnou rezervní kapacitu, aby bylo možné vyhnout se podepsání smlouvy se společností DONG Energy.

                                 b)

                                 Jelikož většina nákladů společnosti DONG Energy na poskytnutí rezerv byla spojena s náklady na udržování elektráren v pohotovosti, celkové náklady na služby dodávek rezervního výkonu ze strany společnosti DONG Energy byly stejné bez ohledu na to, zda byl smluvně sjednán výkon ve výši 400 MW nebo 600 MW. Toto odůvodnění ověřil dánský orgán pro hospodářskou soutěž.

                                 c)

                                 V roce 2009 posoudila společnost Energinet.dk potenciální dodavatele rezervní kapacity v oblasti DK2 a dospěla k závěru, že od ostatních provozovatelů kromě společnosti DONG Energy by bylo možno pořídit nejvýše 150 MW. Společnost Energinet.dk uvedla, že v oblasti DK2 nebylo možné sjednat rezervní kapacitu ve výši 600 MW bez společnosti DONG Energy a že by náklady na poskytování rezervního výkonu v oblasti DK2 prostřednictvím kombinace společnosti DONG Energy a ostatních zdrojů byly vyšší než náklady na sjednání těchto služeb výhradně u společnosti DONG Energy.

                                 d)

                                 Přinejmenším v případě služeb startu ze tmy, kdy musí být elektrárna schopna začít vyrábět, aniž by se spoléhala na elektřinu z elektroenergetické přenosové soustavy, by nebylo možné pořídit v oblasti DK1 rezervní výkon pro použití v oblasti DK2, jelikož služba startu ze tmy vyžaduje přímé napojení dodávající elektrárny na elektrárnu, která má být opět spuštěna.

                                 e)

                                 Společnost Energinet.dk sjednala se společností DONG Energy cenu, která pokrývala náklady společnosti DONG Energy a zisk ve výši [1–7] %.

                     (39)

                     Dánsko předložilo rovněž připomínky společnosti Energinet.dk k rozhodnutí o rezervaci kapacity v přenosovém spojení Great Belt z oblasti DK2 do oblasti DK1. Společnost Energinet.dk objasnila, že bez rezervace kapacity v přenosovém spojení Great Belt by bylo nutné sjednat rezervní kapacitu ve výši 600 MW v každé z oblastí DK1 a DK2, celkem tedy 1200 MW. S rezervací kapacity bylo možno celkový požadavek snížit na 900 MW.

                     (40)

                     V reakci na návrh sdružení BRD, že by bylo možno rezervaci kapacity zajistit tak, aby elektřina proudila z oblasti DK1 do oblasti DK2 místo z oblasti DK2 do oblasti DK1, společnost Energinet.dk objasnila, že rezervace kapacity z oblasti DK2 do oblasti DK1 vedla k mnohem menšímu narušení trhu než v případě rezervace kapacity pro tok elektřiny opačným směrem.

                     (41)

                     Společnost Energinet.dk předložila analýzu, která prokazovala, že vzhledem k celkové nadbytečné kapacitě, která je dostupná v oblasti DK1 v porovnání s oblastí DK2, nižší ceny v oblasti DK1 znamenají, že 72,7 % času proudí elektřina přes přenosové spojení Great Belt z oblasti DK1 do oblasti DK2 a 16,7 % času z oblasti DK2 do oblasti DK1. Společnost Energinet.dk zajišťovala rezervaci kapacity až po uzavření denního trhu a pouze tehdy, pokud obchodování na denním trhu naznačovalo toky z oblasti DK2 do oblasti DK1. Rezervace byla proto uplatňována pouze 16,7 % času. Pokud by byl uplatňován alternativní model rezervace kapacity, zvýšilo by to podle společnosti Energinet.dk nevyhnutelně počet hodin, kdy by bylo nutno uplatnit rezervaci, což by zvýšilo narušení na vnitrodenním trhu, jelikož by pro účastníky trhu byla k dispozici pro obchodování menší přenosová kapacita.

               5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

                     (42)

                     V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Aby se jednalo o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny podmínky stanovené ve zmíněném článku.

                     (43)

                     Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, co se týká existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, formální vyšetřovací řízení se zaměřilo a) na to, zda lze opatření společnosti Energinet.dk při podpisu smlouvy se společností DONG Energy přičíst Dánsku, a b) na to, zda smlouva o dodávkách rezervního výkonu uzavřená mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy poskytla společnosti DONG Energy výhodu, nebo zda byla uzavřena za běžných tržních podmínek.

               5.1.   Existence státní podpory – státní prostředky

                     (44)

                     Aby se opatření považovalo za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být provedeno přímo či nepřímo ze státních prostředků.

                     (45)

                     V souladu s judikaturou se prostředky podniku považují za státní prostředky, může-li stát prostřednictvím rozhodujícího vlivu na podnik směrovat použití jeho prostředků (4).

                     (46)

                     Společnost Energinet.dk je veřejným podnikem, který zcela vlastní dánský stát. Vzhledem k postavení dánského státu jakožto jediného akcionáře a rovněž možnosti dánského státu ovlivňovat použití finančních prostředků společnosti Energinet.dk je třeba mít za to, že finanční prostředky společnosti Energinet.dk představují státní prostředky (5).

               5.2.   Existence státní podpory – přičitatelnost

                     (47)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda lze smlouvu, kterou společnost Energinet.dk podepsala se společností DONG Energy, přičíst státu.

                     (48)

                     V rozsudku ve věci Stardust Marine (6) Soudní dvůr uvedl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a s ohledem na jeho činnosti uplatňovat rozhodující vliv, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Je třeba rovněž přezkoumat, zda musí být na orgány veřejné moci nahlíženo tak, že se tak či onak podílely na přijetí daného opatření. Soudní dvůr rovněž uznal, že v konkrétním případě nemusí být vždy možné prokázat, že opatření přijatá takovým podnikem byla ve skutečnosti přijata na příkaz orgánů veřejné moci. Proto stanovil určité ukazatele, které lze použít k posouzení přičitatelnosti (aniž by byly úplné či normativní):

                                 a)

                                 nakolik může veřejný podnik (v tomto případě společnost Energinet.dk) přijmout rozhodnutí, aniž by musel zohlednit požadavky orgánů veřejné moci;

                                 b)

                                 nakolik musí veřejný podnik (v tomto případě společnost Energinet.dk) zohlednit příkazy (pokyny) vydané orgány;

                                 c)

                                 nakolik je veřejný podnik (v tomto případě společnost Energinet.dk) začleněn do struktur veřejné správy;

                                 d)

                                 povaha činností a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty;

                                 e)

                                 právní postavení veřejného podniku (v tomto případě společnosti Energinet.dk) v tom smyslu, zda se na něj vztahuje veřejné právo, nebo obecné obchodní právo;

                                 f)

                                 intenzita dohledu vykonávaného orgánem veřejné moci nad přijímáním rozhodnutí veřejného podniku (v tomto případě společnosti Energinet.dk).

                     (49)

                     Komisi nebyly předloženy žádné důkazy, které by naznačovaly, že se dánský stát podílel na plánování, sjednávání či schválení smlouvy, kterou společnost Energinet.dk podepsala se společností DONG Energy. Jak bylo tudíž stanoveno v rozsudku ve věci Stardust Marine, přičitatelnost je nutno posoudit na základě konkrétních ukazatelů účasti státu na uzavření smlouvy. To bylo blíže upřesněno v rozsudku ve věci „SACE“, v němž Tribunál uvedl, že důkaz takové účasti může být předložen na základě „dostatečně přesných a shodujících se nepřímých důkazů výkonu skutečného vlivu nebo skutečné kontroly státem“ (7).

                     (50)

                     Společnost Energinet.dk je zřízena jako nezávislý veřejný podnik a není začleněna do struktur veřejné správy. Na společnost Energinet.dk se nevztahuje obecné obchodní právo, nýbrž je upravena zákonem o společnosti Energinet.dk a je řízena na základě stanov společnosti. Nezávislost společnosti Energinet.dk se odráží v jejích stanovách, podle nichž je společnost Energinet.dk nezávislým právním subjektem, který vykonává činnosti bez jakékoli odpovědnosti na straně dánského státu. Majetek společnosti Energinet.dk je mimoto oddělen od majetku dánského státu a společnost Energinet.dk kontroluje své investice a provozní kapitál ve stanoveném rámci.

                     (51)

                     Řídicí struktura společnosti Energinet.dk zahrnuje dozorčí radu a představenstvo. Dánský ministr pro klima, energetiku a stavebnictví jmenuje osm z celkem jedenácti členů dozorčí rady, včetně předsedy. Dva z osmi členů jmenovaných ministrem musí být jmenováni na doporučení odvětví energetiky. Členové dozorčí rady musí pověřit kvalifikované představenstvo, které působí pod dohledem dozorčí rady. Právo jmenovat členy dozorčí rady umožňuje ministrovi ovlivňovat celkovou činnost společnosti Energinet.dk. Skutečnost, že stát ovlivňuje její celkovou činnost, je však odrazem jeho vlastnictví a sama o sobě nenaznačuje účast státu na konkrétních opatřeních přijatých společností Energinet.dk. To potvrdil Tribunál v rozsudku ve věci SACE, v němž poté, co konstatoval, že výběr členů správní rady italským státem dokládá specifické vztahy s veřejnými orgány, uvedl, že „tyto organické vazby […] samy o sobě nestačí k prokázání konkrétní účasti státu na přijetí sporných opatření“ (8).

                     (52)

                     Dánsko tvrdí, že se právo ministra jmenovat členy dozorčí rady nezakládá na záměru řídit vlastní smlouvy podepsané společností Energinet.dk. Dánsko rovněž objasnilo, že ustanovení § 9 stanov společnosti Energinet.dk, jež uvádí úkoly dozorčí rady, plně začleňuje § 115 dánského zákona o akciových společnostech, který vymezuje úkoly dozorčí rady v těchto společnostech. Spojitost s obecným obchodním právem je výslovně uznána v přípravné práci na zákonu o společnosti Energinet.dk, v němž se uvádí, že „úkoly dozorčí rady společnosti Energinet Danmark v zásadě odpovídají obecným pokynům týkajícím se rozdělení povinností a úkolů mezi dozorčí radu a představenstvo podle zákona o akciových společnostech“. Dánsko rovněž uvedlo, že v praxi o smlouvě se společností DONG Energy jednalo představenstvo, a nikoli dozorčí rada.

                     (53)

                     Dánsko dále uvedlo, že se ministr pro klima, energetiku a stavebnictví nijak nepodílel na schvalování či sjednávání smlouvy mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy a nebyl informován o vývoji jednání. Ačkoliv ministr je oprávněn rozhodovat o veškerých aspektech činnosti společnosti Energinet.dk, Dánsko zdůraznilo, že v souvislosti s uzavřením konkrétních smluv o dodávkách rezervního výkonu společností Energinet.dk ministr tuto pravomoc nikdy nevyužil. Podle Dánska má tato pravomoc umožnit, aby ministr mohl v případě potřeby zasáhnout s cílem zajistit, aby společnost Energinet.dk jednala v mezích zákona a byla z finančního hlediska řádně řízena. Ministr zasahuje do rozhodnutí týkajících se nové síťové infrastruktury či podstatných změn stávající síťové infrastruktury, jeho pravomoc však není využívána k zasahování do konkrétních úkolů, které společnost Energinet.dk plní (nebo smluv, které podepíše), aby mohla dostát svým právním povinnostem.

                     (54)

                     Na rozdíl od některých jiných opatření, která provádí společnost Energinet.dk a která jsou stanovena v dánském právu (9), dánské právní předpisy nestanoví ani neposkytují společnosti Energinet.dk pokyny v souvislosti s pořizováním rezervního výkonu. Neexistuje veřejná regulace či výslovné schválení rozhodnutí nebo opatření, za něž s ohledem na rezervní výkon nese právní odpovědnost společnost Energinet.dk. Právní předpisy rovněž nestanoví pevné požadavky týkající se obsahu smluv, které může společnost Energinet.dk uzavřít za účelem plnění svých povinností podle práva.

                     (55)

                     Sdružení BRD však tvrdilo, že jelikož dánské právní předpisy vyžadují sledování a schválení celkových provozních „strategických plánů“ společnosti Energinet.dk Dánskou energetickou agenturou, schválil stát smlouvu se společností DONG Energy v rámci schvalování těchto plánů. V rozsudku ve věci SACE Tribunál uvedl, že schvalování předběžných plánů veřejných podniků veřejným orgánem může ukazovat, že podnik nevykonává činnost za podmínek úplné řídicí autonomie a lze mít za to, že jedná pod kontrolou veřejných orgánů alespoň při přijímání důležitých rozhodnutí (10). Na rozdíl od situace ve věci SACE však smlouva se společností DONG Energy nebyla ve strategických plánech společnosti Energinet.dk zahrnuta (stejně tak ani jiné smlouvy o dodávkách rezervního výkonu).

                     (56)

                     Dánsko objasnilo, že smlouva se společností DONG Energy byla uvedena ve výroční zprávě společnosti Energinet.dk za rok 2010, nevyžadovalo se však schválení státem ex ante a výroční zpráva za rok 2010 byla předložena ministerstvu pro klima, energetiku a stavebnictví až v březnu 2011 po uzavření smlouvy. První čtvrtletní schůzka ministerstva a dozorčí rady společnosti Energinet.dk, na níž byla smlouva zmíněna, se konala v březnu 2011. Ve věci T-305/13 Tribunál potvrdil, že vzhledem k tomu, že k finanční a politické kontrole dochází za prvé a posteriori a za druhé týká se v zásadě veškerých účtů a celé činnosti veřejného podniku, neumožňuje tato kontrola sama o sobě domnívat se, že veřejné orgány konkrétně ovlivnily přijímání takových rozhodnutí (11).

                     (57)

                     Ačkoliv čtvrtletní schůzky dozorčí rady společnosti Energinet a ministerstva a výroční zprávy společnosti Energinet.dk předkládané akcionáři poskytují státu určitou kontrolu nad celkovou činností společnosti Energinet.dk, Dánsko objasnilo, že účast státu je omezena na zajištění toho, aby společnost Energinet.dk plnila obecně své povinnosti podle právních předpisů. Podle ustálené judikatury tato obecná kontrola nepostačuje ke stanovení přičitatelnosti uzavření konkrétní smlouvy státu (12).

                     (58)

                     Co se týká povahy činnosti společnosti Energinet.dk, zákon o společnosti Energinet.dk vyžaduje, aby společnost Energinet.dk vykonávala činnosti v oblasti provozování soustavy a činnosti v oblasti přenosu elektrické energie a jednala jako nezávislý provozovatel soustavy. Společnost Energinet.dk odpovídá za bezpečnost dodávek a při plnění tohoto úkolu musí zachovávat technickou kvalitu a udržovat rovnováhu v propojené elektrické rozvodné soustavě a zajistit dostatečnou výrobní kapacitu v soustavě. Jedná se o typické činnosti provozovatele přenosové soustavy, které jsou vzhledem ke své povaze často spojeny s povinnostmi státu bez ohledu na to, jak jsou organizovány.

                     (59)

                     Předmětným aspektem činnosti společnosti Energinet.dk je uzavírání smluv o doplňkových službách. Při pořizování doplňkových služeb je společnost Energinet.dk účastníkem trhu a vybírá doplňkové služby od poskytovatelů, kteří na trhu existují. Je proto možné, že provozovatel přenosové soustavy může při pořizování doplňkových služeb jednat jako účastník trhu bez účasti státu.

                     (60)

                     Stěžovatel tvrdil, že společnost Energinet.dk v roce 2006 veřejně prohlásila, že má v úmyslu vytvořit v oblasti DK2 konkurenční trh, tento záměr však realizován nebyl. Podle stěžovatele to dokládá zásah státu do rozhodování společnosti Energinet.dk. Skutečnost, že společnost Energinet.dk případně nerealizovala plány oznámené v roce 2006, však sama o sobě nenaznačuje účast státu na rozhodnutích společnosti Energinet.dk.

                     (61)

                     Stěžovatel rovněž tvrdil, že ustanovení smlouvy mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy, která společnost DONG Energy chrání před případnými ztrátami v případě, že agentura DEA smlouvu změní, naznačuje účast agentury DEA na rozhodování společnosti Energinet.dk. Ve smlouvě však není agentura DEA vůbec zmíněna a pouze se v ní uvádí: „Pokud dánský energetický regulační orgán požádá jednu či obě strany o změny podmínek smlouvy … bude smlouva upravena …“. Smlouva neposkytuje žádný důkaz o tom, že stát smlouvu se společností DONG Energy přezkoumal nebo schválil, a Dánsko potvrdilo, že smlouva nebyla přezkoumána ani schválena dánským státem. Jak je objasněno v 56. bodě odůvodnění, smlouva nepodléhala přezkumu ex ante, sledování ani schválení státem a Dánsko bylo o smlouvě informováno prostřednictvím výroční zprávy, která byla ministerstvu pro klima, energetiku a stavebnictví poprvé předložena teprve v březnu 2011 poté, co byla smlouva podepsána.

                     (62)

                     Co se týká obecnějších ukazatelů účasti státu, Komise podotýká, že existují ukazatele v obou směrech. Ačkoliv společnost Energinet.dk požívá vysoké míry nezávislosti, dánský stát může určitým způsobem ovlivňovat celkovou činnost společnosti.

                     (63)

                     Vzhledem k závěrům vyvozeným v 85. a 86. bodě odůvodnění s ohledem na otázku, zda dotčená opatření poskytla společnosti DONG Energy výhodu a zda představují státní podporu, však není nutné zaujmout k otázce přičitatelnosti konečné stanovisko.

               5.3.   Existence podpory – výhoda

                     (64)

                     V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž uvedla, že není jisté, zda smlouva, kterou společnost Energinet.dk podepsala se společností DONG Energy, odrážela běžnou tržní cenu za poskytované služby, a zda tudíž neposkytla společnosti DONG Energy výhodu. Vzhledem k záležitostem, které předložilo sdružení BRD v souvislosti s rezervací kapacity v přenosovém spojení Great Belt, a celkovému množství kapacity, kterou společnost Energinet.dk zakoupila u společnosti DONG Energy v oblasti DK2, prověřila Komise potřebu množství doplňkových služeb, které společnost Energinet.dk zakoupila v oblasti DK2, rozhodnutí společnosti Energinet.dk sjednat poskytování požadovaných služeb se společností DONG Energy a cenu, která byla nakonec společnosti DONG Energy za tyto služby zaplacena.

               5.3.1.   Potřeba množství doplňkových služeb, které společnost Energinet.dk zakoupila v oblasti DK2

                     (65)

                     Jak je objasněno v 19., 20., 21. a 41. bodě odůvodnění, doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 600 MW potřebovala společnost Energinet.dk v oblasti DK2 na základě rezervace kapacity v přenosovém spojení Great Belt pro převod doplňkových služeb mezi oblastmi DK1 a DK2, což mělo podle očekávání snížit celkovou potřebu doplňkových služeb v Dánsku a současně omezit zasahování do komerčního obchodování mezi oblastmi DK1 a DK2. Sdružení BRD tvrdilo, že rozsah smlouvy, která byla podepsána se společností DONG Energy, je důsledkem rozhodnutí společnosti Energinet.dk rezervovat kapacitu v přenosovém spojení Great Belt pro tok elektřiny z oblasti DK2 do oblasti DK1, což dánský stát schválil v rámci žádosti o vybudování přenosového spojení. Sdružení BRD také tvrdilo, že by rezervaci bylo možno provést v opačném směru (pro tok elektřiny z oblasti DK1 do oblasti DK2) nebo oběma směry a že to by snížilo náklady na doplňkové služby v důsledku větší hospodářské soutěže.

                     (66)

                     Celkovým účelem investice do přenosového spojení však bylo lepší fungování trhu a omezení možností účastníků trhu uplatňovat tržní sílu kvůli omezením při přenosu (13). Možnost optimalizace využívání doplňkových služeb byla jen jednou z mnoha přínosů investice do přenosového spojení Great Belt, jež Dánsko předpokládalo. Jak Dánsko potvrdilo, možnost sdílení služeb v oblasti rezervního výkonu mezi oblastmi DK1 a DK2 nebyla rozhodujícím faktorem rozhodnutí vlády o schválení výstavby přenosového spojení Great Belt a možnost sdílení služeb v oblasti rezervního výkonu nebyla ve schválení projektu vládou přímo zmíněna.

                     (67)

                     Z důkazů, které Dánsko předložilo, vyplývá, že pokud by byla rezervace uplatňována v opačném směru, vedlo by to k mnohem častějšímu narušení vnitrodenního trhu kvůli rovnováze nabídky a poptávky v oblastech DK1 a DK2 a skutečnosti, že elektřina proudí z oblasti DK1 do oblasti DK2 72,7 % času. Jelikož Dánsko prokázalo, že by rezervace v opačném směru či v obou směrech mohla podle očekávání zvýšit narušení trhu vyplývající z rezervace kapacity přenosového spojení Great Belt, zamítá Komise tvrzení stěžovatele, že společnost Energinet.dk měla uplatňovat rezervaci kapacity v přenosovém spojení Great Belt v opačném směru či v obou směrech.

                     (68)

                     Jakmile byla potvrzena rezervace kapacity, bylo možno určit požadavky na doplňkové služby v oblasti DK1 a DK2. Při rezervaci uplatňované mezi roky 2010 a 2012 potřebovala společnost Energinet.dk v oblasti DK2 doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 600 MW. Požadavek na kapacitu v oblasti DK2 se po zrušení režimu rezervace kapacity v přenosovém spojení Great Belt nezměnil.

               5.3.2.   Rozhodnutí společnosti Energinet.dk jednat se společností DONG Energy o poskytování požadovaných služeb

                     (69)

                     V roce 2009, před zahájením jednání se společností DONG Energy, zadala společnost Energinet.dk studii trhu, aby určila potenciální možnosti, které jsou dostupné k uspokojení zjištěné potřeby rezervního výkonu v oblasti DK2. Výsledky studie trhu z roku 2009 zadané společností Energinet.dk naznačují, že doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 600 MW požadované v oblasti DK2 nebylo možno pořídit bez nákupu přinejmenším určité kapacity od společnosti DONG Energy. Studie obsahuje závěr, že „je víc než jasné, že elektrárny Kyndby hrají naprosto zásadní úlohu, pokud jde o situaci s ohledem na rezervaci kapacity ve východním Dánsku, a to jen vzhledem k jejich velikosti“.

                     (70)

                     Doplňkové služby, které by bylo možné pořídit od jiných dodavatelů než společnosti DONG Energy, by byly podle očekávání dostupné pouze za poměrně vysokou cenu. Zpráva například zmiňuje jednání s developery, z nichž jeden nabídl výstavbu nového zařízení o výkonu 150 MW za částku ve výši 65 000 DKK/MW měsíčně na základě tříleté smlouvy a druhý nabídl výstavbu zařízení o výkonu 50 MW za částku ve výši 50 000 DKK/MW měsíčně na základě tříleté smlouvy.

                     (71)

                     Sdružení BRD tvrdilo, že výkon ve výši 300 MW mohli v oblasti DK2 dodat jiní poskytovatelé než společnost DONG Energy, nepředložilo však žádné důkazy o tom, že by další kapacita ve výši 300 MW, která by byla zapotřebí navíc k této kapacitě ve výši 300 MW, mohla být zajištěna jinak než pořízením kapacity společnosti od DONG Energy, nebo zavedením jiné rezervace kapacity v přenosovém spojení Great Belt.

                     (72)

                     Kromě předložení studie společnosti Energinet.dk z roku 2009 Dánsko objasnilo, že ačkoli bylo v oblasti DK2 možno poskytnout novou kapacitu ve výši přibližně 300 MW, v době podpisu smlouvy se společností DONG Energy nebyla tato kapacita na trhu k dispozici a její instalace by trvala až pět let. I pokud by byla tato kapacita ve výši 300 MW v době podpisu smlouvy se společností DONG Energy na trhu k dispozici, nebylo by možné zajistit celou kapacitu ve výši 600 MW, která byla v oblasti DK2 zapotřebí, bez pořízení kapacity u společnosti Dong Energy.

                     (73)

                     Na základě předložených důkazů proto Komise vyvozuje závěr, že k zajištění celkového potřebného množství doplňkových služeb v oblasti DK2 bylo nutné zakoupit doplňkové služby od společnosti DONG Energy. Je však třeba přezkoumat, zda měla společnost Energinet.dk k dispozici alternativní zdroje doplňkových služeb s lepší hodnotou, než byla cena hrazená za veškeré doplňkové služby společnosti DONG Energy.

               5.3.3.   Cena, která byla nakonec společnosti DONG Energy uhrazena za doplňkové služby v oblasti DK2

                     (74)

                     Společnost Energinet.dk zakoupila od společnosti DONG Energy v oblasti DK2 doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 675 MW. Pokud se vezme v úvahu osvobození od povinnosti týkající se dodávek s ohledem na údržbu, musely být po pětiletou dobu trvání smlouvy k dispozici doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 600 MW. Dánsko předložilo dokumenty společnosti Energinet.dk, které objasňují, že kapacita, kterou poskytla zařízení Kyndby a Masnedø patřící společnosti DONG Energy, byla dostupná za stanovenou cenu bez ohledu na množství pořízené kapacity.

                     (75)

                     Dokumenty předložené Dánskem prokazují, že společnost Energinet.dk v jednáních se společností DONG Energy tvrdila, že by se náklady měly úměrně snížit, pokud společnost Energinet.dk ve skutečnosti pořídí kapacitu ve výši 600 MW namísto smluvně sjednané kapacity ve výši 675 MW. Společnost DONG Energy se však těmto snahám bránila kvůli vysokým fixním nákladům spojeným s poskytováním kapacity v rámci doplňkových služeb, jež by se v případě sjednání nižší kapacity nezměnily.

                     (76)

                     Společnost DONG Energy obdržela na základě smlouvy maximální částku ve výši 957 481 000 DKK, včetně dodatečné náhrady za vyšší daně z NOx. To odpovídá částce za doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 660 MW (kapacita dostupná poté, co bylo povoleno osvobození od povinnosti týkající se dodávek s ohledem na údržbu) ve výši 24 178 DKK/MW měsíčně. Při výpočtu na základě požadavku společnosti Energinet.dk ve výši 600 MW to odpovídá částce 26 597 DKK/MW měsíčně.

                     (77)

                     Z informací, které poskytla společnost DONG Energy, vyplývá, že cena hrazená za doplňkové služby v oblasti DK2 byla nižší než ceny placené za podobné služby provozovateli přenosových soustav v Irsku a Velké Británii. Komise konstatuje, že britské a irské ceny nelze považovat za vhodnou referenční hodnotu pro posouzení ceny hrazené společnosti DONG Energy, jelikož mohla existovat řada důvodů, proč se ceny za doplňkové služby na různých trzích významně liší, například v závislosti na úrovni místní nabídky a poptávky a konkrétních místních ujednáních o poskytování doplňkových služeb, a společnost DONG Energy nedoložila, proč jsou ceny v Británii a Irsku relevantní a poskytují vhodnou referenční hodnotu pro posouzení tržní úrovně smluvní ceny.

                     (78)

                     Společnost DONG Energy rovněž prokázala, že cena, kterou získala, byla nižší než ceny hrazené za doplňkové služby v oblasti DK1 v roce 2007. Jak však uvedlo sdružení BRD, cena, kterou získala společnost DONG Energy, byla podstatně vyšší než ceny hrazené za doplňkové služby v oblasti DK1 v roce 2011. Ceny v oblasti DK1 v roce 2011 se mohly snížit po přechodu z aukce na trhu s rezervním výkonem pořádané měsíčně na každodenní aukce, k němuž došlo v roce 2007, což zvýšilo hospodářskou soutěž při pořizování doplňkových služeb. V oblasti DK1 se mohla v porovnání s oblastí DK2 lišit i situace s ohledem na nabídku a poptávku. Komise proto konstatuje, že by se cena v roce 2007 v oblasti DK1, ani cena v roce 2011 v oblasti DK1 neměla považovat za vhodnou referenční hodnotu pro posouzení ceny hrazené společnosti DONG Energy za doplňkové služby v oblasti DK2 mezi roky 2011 a 2015.

                     (79)

                     Sdružení BRD tvrdilo, že doplňkové služby dodávek výkonu ve výši 300 MW, které podle sdružení BRD mohli v oblasti DK2 poskytnout jiní dodavatelé než společnost DONG Energy, mohly být poskytnuty za částku v rozmezí od 450 do 750 milionů DKK. To odpovídá částce v rozmezí od 25 000 DKK do 41 667 DKK/MW měsíčně, což naznačuje, že by celkové náklady na tento výkon ve výši 300 MW byly vyšší než náklady na výkon ve výši 300 MW, který společnost Energinet.dk zajistila smluvně u společnosti DONG Energy, jež činily 26 597 DKK/MW měsíčně (pro výkon ve výši 600 MW).

                     (80)

                     Ačkoliv Dánsko uvedlo, že v době od ledna 2011 nemusela být kapacita ve skutečnosti dostupná, Komise podotýká, že ve studii společnosti Energinet.dk z roku 2009 byly určeny dva potenciální nové projekty s celkovou kapacitou ve výši 200 MW, které by mohly být vybudovány, pokud by byly nabídnuty tříleté smlouvy se společností Energinet.dk. Vypočítají-li se náklady za pětileté období místo tříletého období, za předpokladu, že se plná cena uvedená pro tříleté smlouvy rozloží na pět let (ačkoliv náklady mohly vzrůst v důsledku delšího období, během něhož vznikají fixní náklady, jež by bylo nutno získat zpět), pak byla kapacita ve výši 150 MW potenciálně dostupná za částku 39 000 DKK/MW měsíčně a další kapacita ve výši 50 MW za částku ve výši 30 000 DKK/MW měsíčně. Tyto orientační náklady byly vyšší než cena, kterou společnost Energinet.dk platila společnosti DONG Energy.

                     (81)

                     Sdružení BRD rovněž uvedlo, že sankce za nedodání stanovené ve smlouvě se společností DONG Energy nemusely být dostatečné k pokrytí dodatečných nákladů společnosti Energinet.dk v případě, že musela získat alternativní kapacitu. Dánsko objasnilo, že sankce byly dostatečné: v roce 2014 byla společnosti DONG Energy uložena sankce ve výši [50–70] DKK/MW a alternativní kapacita byla zajištěna smluvně s průměrnými náklady ve výši 58 DKK/MW.

                     (82)

                     Komise uvádí, že pokud se jako referenční hodnota použijí ceny požadované potenciálními alternativními poskytovateli doplňkových služeb, které určily sdružení BRD a společnost Energinet.dk, byly tyto ceny vyšší než cena placená společnosti DONG Energy. Komise proto vyvozuje závěr, že společnost Energinet.dk zajistila za doplňkové služby potřebné v oblasti DK2 konkurenceschopnou cenu, která byla lepší než dostupné alternativy.

               5.3.4.   Ziskovost smlouvy pro společnost DONG Energy

                     (83)

                     Komise mimoto posoudila dopad zajištěné konkurenceschopné ceny na návratnost podle smlouvy. Vzhledem k postavení společnosti DONG Energy jako „rozhodujícího“ poskytovatele doplňkových služeb v oblasti DK2 mohl v jednáních se společností Energinet.dk existovat potenciál pro uplatnění tržní síly. Komise proto prověřila rovněž možnost, že společnost DONG Energy získala ze svého postavení na trhu neoprávněný prospěch.

                     (84)

                     Z dokumentů předložených Dánskem vyplývá, že na základě konečných sjednaných cen dosáhla společnost DONG Energy u smlouvy týkající se doplňkových služeb zisk ve výši [1–7] %. Tato míra návratnosti byla porovnána s návratností dosaženou u státního dluhopisu, který mohl být dostupný jako alternativní investice. Výnos u pětiletých dluhopisů dánské vlády v prosinci 2010 činil v průměru 2,13 %. Vzhledem k rizikům, které společnost DONG Energy nesla v souvislosti se zajištěním spolehlivého provozu zařízení poskytujících doplňkové služby, vyvozuje Komise závěr, že zisk ve výši [1–7] % nebyl vzhledem k návratnosti u pětiletého státního dluhopisu ve výši 2,13 % nepřiměřený.

               5.3.5.   Závěr

                     (85)

                     Společnost Energinet.dk přezkoumala situaci na trhu v oblasti nabídky v roce 2009 a snažila se určit všechny dostupné možnosti nákupu potřebných doplňkových služeb. Kromě určení možných nákladů na smlouvy s alternativními poskytovateli vyjma společnosti DONG Energy tato studie potvrdila, že mimo kapacitu společnosti DONG Energy nebyla k dispozici jiná dostatečná kapacita k uspokojení požadavků společnosti Energinet.dk. Tuto skutečnost potvrdil i stěžovatel, jelikož sdružení BRD tvrdí, že jiní dodavatelé než společnost DONG Energy mohli poskytnout pouze polovinu potřebné kapacity. Prostřednictvím jednání se společností DONG Energy zajistila společnost Energinet.dk cenu nižší, než jsou referenční ceny zjištěné ve studii trhu zadané společností Energinet.dk, a nižší než ceny, které stěžovatel uvedl s ohledem na potenciální nové investice do kapacity ve výši 300 MW uskutečněné v oblasti DK2. Společnosti Energinet.dk se rovněž podařilo zajistit cenu, která omezila zisk společnosti DONG Energy na [1–7] %, což není nepřiměřené.

                     (86)

                     Komise proto vyvozuje závěr, že společnost Energinet.dk jednala jako obezřetný investor v tržním hospodářství a že smlouva neposkytla společnosti DONG Energy výhodu, kterou by bylo možno považovat za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

               6.   ZÁVĚR

                     (87)

                     Komise konstatuje, že jelikož smlouva mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy nesplňuje všechny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, nepředstavuje státní podporu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Smlouva ze dne 21. prosince 2010 uzavřená mezi společnostmi Energinet.dk a DONG Energy nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

            V Bruselu dne 23. května 2016.

                  Za Komisi

               Margrethe VESTAGER

                  členka Komise

            (1)  Úř. věst. C 230, 8.8.2013, s. 23.

            (2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

            (3)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

            (4)  Rozsudek ve věci Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 38.

            (5)  Rozsudek ve věci Řecká republika v. Komise, C-278/00, Sb. rozh. 2004, s. I-3997, bod 54.

            (6)  Rozsudek ve věci Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 52.

            (7)  Rozsudek ve věci SACE a Sace BT v. Komise, T-305/13, EU:T:2015:435, bod 51.

            (8)  Rozsudek ve věci SACE a Sace BT v. Komise, T-305/13, EU:T:2015:435, bod 63.

            (9)  Viz např. rozhodnutí ve věcech státní podpory 354/2008 – Změna režimu „podpory ekologické výroby elektrické energie“ (N 602/2004), příplatek za elektřinu z nových větrných turbín (Úř. věst. C 143, 24.6.2009, s. 6) a N 356/2008 – Změna režimu „podpory ekologické výroby elektrické energie“ (N 602/2004), příplatek za elektřinu vyráběnou spalováním bioplynu (Úř. věst. C 151, 3.7.2009, s. 16).

            (10)  Rozsudek ve věci SACE a Sace BT v. Komise, T-305/13, EU:T:2015:435, bod 76.

            (11)  Rozsudek ve věci SACE a Sace BT v. Komise, T-305/13, EU:T:2015:435, bod 73.

            (12)  Viz pozn. pod čarou č. 6.

            (13)  Červen 2005, „Energetická strategie do roku 2025“, dánské ministerstvo dopravy a energetiky.


Rozhodnutí Komise ze dne 04/07/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9391 - PGGM / Macquarie) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)