title: 2011/226/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 7. dubna 2011 o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku  Text s významem pro EHP

text:
               8.4.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 94/31

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 7. dubna 2011
   o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku
   (Text s významem pro EHP)
   (2011/226/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
   s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy VIII uvedeného aktu,
   s ohledem na žádost podanou Lotyšskem,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že Lotyšsko může na základě podmínek, které jsou v něm stanoveny, ponechat po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nejsou ani usazeny, ani zapsány do rejstříku, ani nemají pobočku nebo zastoupení v Lotyšsku. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, který je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo jednou, a to nejdéle o tři roky.

               (2)

               Dne 6. prosince 2010 zažádalo Lotyšsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.

               (3)

               Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba chránit socioekonomické podmínky zemědělských činností v důsledku zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Lotyšsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Německem, Nizozemskem, Portugalskem, Rakouskem, Řeckem, Spojeným královstvím, Španělskem a Švédskem (dále jen „EU-15“). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces restituce a privatizace zemědělské půdy zemědělcům. Komise ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období 2008“) zdůraznila význam dokončení výše uvedené zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).

               (4)

               Na základě údajů, které má Eurostat k dispozici, jsou ceny zemědělské půdy v Lotyšsku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplná konvergence cen prodávané zemědělské půdy se ani neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Přesto jsou rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Lotyšsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen.

               (5)

               Obdobně jako cenové hladiny zemědělské půdy, také údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na osobu vyjádřeném ve standardech kupní síly mezi Lotyšskem a EU-15 nadále existuje. Znamená to, že současné ceny zemědělské půdy v Lotyšsku jsou pro obyvatele Lotyšska v poměru k jejich kupní síle vysoké.

               (6)

               Zároveň přetrvává nižší konkurenceschopnost lotyšského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství EU-15 a problém je znásoben obtížnostmi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se uplatňují na komerční úvěrové linky pro nabytí zemědělské půdy (15 % p. a. v roce 2009 podle údajů, které poskytly lotyšské orány).

               (7)

               Navíc podle údajů, které poskytly lotyšské orgány na základě údajů získaných od lotyšského státního pozemkového útvaru k 1. lednu 2010, zemědělská půda představuje 37,7 % celkového území, přičemž lesní plocha pokrývá 45,8 % území. V roce 2007 vlastnili zemědělci 62 % zemědělské půdy a 26,6 % zemědělské půdy bylo pronajato. Přestože je převážná většina zemědělské půdy v Lotyšsku v soukromém vlastnictví, proces restituce vlastnických práv a pozemková reforma ve venkovských oblastech nejsou stále dokončeny.

               (8)

               Nejasnost vlastnických práv nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že zemědělské podniky se méně orientují na trh. V této souvislosti z údajů Eurostatu vyplývá, že přestože probíhá postupná arondace půdy a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na zemědělský podnik v Lotyšsku se v období mezi roky 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podíl je stále nižší než v jiných členských státech EU, jako např. v Dánsku, Německu a Švédsku, kde byl v roce 2007 tento průměrný podíl 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.

               (9)

               Nedávná celosvětová finanční a hospodářská krize měla také negativní vliv na lotyšské hospodářství. Nedostatek poptávky, po kterém následovalo prudké snížení nákupních cen zemědělských produktů v době, kdy ceny surovin se stále držely na vysoké úrovni roku 2008, dále prohloubil již tak znevýhodněné postavení lotyšských zemědělců v porovnání se zemědělci z EU-15.

               (10)

               S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s lotyšskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Lotyšsku. Proto existuje nebezpečí vážného narušení lotyšského trhu se zemědělskou půdou po skončení přechodného období.

               (11)

               Z tohoto důvodu by se mělo povolit prodloužení přechodného období o tři roky podle ustanovení kapitoly 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003.

               (12)

               Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení strukturální reformy zemědělství během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008.

               (13)

               Protože otevřený jednotný trh byl vždy jádrem evropské prosperity, zvýšený přísun zahraničního kapitálu by znamenal možné výhody také pro zemědělský trh v Lotyšsku. Jak je zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008, zahraniční investice do odvětví zemědělství by rovněž mohly mít výrazný dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolňování omezení zahraničního vlastnictví v přechodném období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.

               (14)

               Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Lotyšska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku uvedené v kapitole 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 7. dubna 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  KOM(2008) 461 v konečném znění, 16. července 2008.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 3. května 1989, kterým se jménem Společenství přijímá doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 5. června 1962 o celním projednávání registrovaných zavazadel převážených po železnici, ve znění ze dne 21. června 1988

text:
Důležité právní upozornění

|

31989D0339

Úřední věstník L 142 , 25/05/1989 S. 0007 - 0009 Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 7 S. 0041  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 7 S. 0041

		Rozhodnutí Radyze dne 3. května 1989,kterým se jménem Společenství přijímá doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 5. června 1962 o celním projednávání registrovaných zavazadel převážených po železnici, ve znění ze dne 21. června 1988(89/339/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že dne 21. června 1988 přijala Rada pro celní spolupráci změny doporučení ze dne 5. června 1962, kterými se zavádí nový vzor tiskopisu celního prohlášení o registrovaných zavazadlech a na základě kterých je možné, aby toto doporučení přijaly celní nebo hospodářské unie;vzhledem k tomu, že Rada pro celní spolupráci přijala na návrh Společenství nový vzor celního prohlášení o registrovaných zavazadlech; že tento vzor odpovídá návrhu, který předložilo Společenství a jehož cílem je aktualizovat obsah celního prohlášení o registrovaných zavazadlech a usnadnit zavedení tohoto dokladu v zemích, které jej dosud nebyly schopné používat;vzhledem k tomu, že tato změna je zásadním zájmem Společenství, které by proto mělo přijmout pozměněné znění doporučení ze dne 5. června 1962,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 5. června 1962 o celním projednávání registrovaných zavazadel převážených po železnici, ve znění ze dne 21. června 1988, se přijímá jménem Společenství s okamžitým účinkem.Znění doporučení se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou oznámit generálnímu tajemníkovi Rady pro celní spolupráci, že Společenství přijímá doporučení uvedené v článku 1 s okamžitým účinkem.V Bruselu dne 3. května 1989.Za RadupředsedaP. Solbes--------------------------------------------------DOPORUČENÍ RADY PRO CELNÍ SPOLUPRÁCIze dne 5. června 1962o celním projednávání registrovaných zavazadel převážených po železnici(pozměněno dne 21. června 1988)RADA PRO CELNÍ SPOLUPRÁCI,MAJÍC ZA TO, že je vhodné podpořit úsilí správy železnic zajišťovat mezinárodní přepravu registrovaných zavazadel za co nejlepších podmínek,VEDENA PŘÁNÍM usnadnit za tímto účelem rychlou manipulaci s těmito zavazadly prostřednictvím zjednodušení celních formalit,MAJÍC ZA TO, že cestující by pokud možno neměli mít povinnost dostavit se osobně k celním orgánům země odjezdu a země určení za účelem odbavení svých registrovaných zavazadel a měli by mít možnost vyzvednout si svá zavazadla ihned po příjezdu do místa určení,DOPORUČUJE členům Rady a celních a hospodářských unií, aby v případě registrovaných zavazadel použili tato ustanovení:1. při registraci zavazadel u správy železnic mají cestující možnost učinit za účelem urychlení celních formalit prohlášení na tiskopise, jehož vzor je uveden v příloze;2. tento tiskopis je vytištěn buď na zadní straně zavazadlového lístku, který vystavuje správa železnic, nebo na zvláštním listu, který se k zavazadlovému lístku přilepí; je vytištěn v jazyce (nebo v jednom z úředních jazyků) země odjezdu, ale cestující musí mít možnost získat překlad do jiného jazyka;3. prohlášení předkládá správa železnic na požádání celním orgánům země odjezdu a země určení;4. písemné prohlášení má stejnou hodnotu a stejný účinek jako prohlášení obvykle vyžadované od cestujících;5. pokud je to možné, upustí celní orgány od prohlídky obsahu zavazadla, pro které je vystaveno písemné prohlášení;6. v případě, že celní orgány upustí od prohlídky obsahu zavazadla, ponechají zavazadlo správě železnic, aby je neprodleně přepravila do místa určení;7. celní orgány mohou přijmout jakákoli kontrolní opatření, která považují za nezbytná k tomu, aby zabránily případnému zneužití,BEZ OHLEDU NA ustanovení výše uvedeného odstavce 1 může být tiskopis prohlášení na základě dohody mezi celními správami podle potřeby upraven,RADA žádá, aby členské státy a celní nebo hospodářské unie, které přijmou toto doporučení, jeho přijetí oznámily generálnímu tajemníkovi a uvedly datum, od nějž je budou používat, jakož i podmínky pro jeho používání. Generální tajemník předá tyto informace celním správám členských států, celním a hospodářským uniím a Mezinárodnímu svazu železnic.--------------------------------------------------PřílohaCELNÍ PROHLÁŠENÍ O REGISTROVANÝCH ZAVAZADLECH1. PROHLAŠUJI,a) že níže uvedená zavazadla obsahují pouze předměty osobní potřeby, používané obvykle během cesty, například oděvy, prádlo, toaletní potřeby, knihy a sportovní vybavení, a že tyto předměty nejsou dováženy k obchodním účelům;b) že tato zavazadla neobsahují:- potraviny, tabák, alkoholické nápoje, anethol, střelné, bodné ani sečné zbraně, munici, výbušniny, drogy, živá zvířata, rostliny, rozhlasové přijímače nebo vysílače a přijímače, devizy, živočišné a rostlinné druhy chráněné Washingtonskou úmluvou ze dne 3. března 1973 o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin či výrobky získané z těchto druhů; předměty zakázané předpisy země určení z důvodu ochrany veřejné mravnosti,- zboží určené k bezplatnému či úplatnému šíření nebo určené k výkonu povolání či k obchodním účelům,- předměty zakoupené nebo získané mimo celní území mé země, jež dosud nebyly přihlášeny celní správě země mého obvyklého bydliště (toto omezení platí pouze pro případ návratu do země obvyklého pobytu).2. ZMOCŇUJI železnici k vyřízení všech celních formalit.3. UVĚDOMUJI SI, že uvedením nesprávných údajů se vystavuji nebezpečí postihu a zejména zabavení zboží.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 1994 o uzavření Druhého dodatkového protokolu k Evropské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé a k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím uhlí a oceli na jedné straně a Rumunskem na straně druhé

text:
Důležité právní upozornění

|

31994D0982

Úřední věstník L 378 , 31/12/1994 S. 0005 - 0005 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 37 S. 0294  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 37 S. 0294

		Rozhodnutí Radyze dne 22. prosince 1994o uzavření Druhého dodatkového protokolu k Evropské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé a k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím uhlí a oceli na jedné straně a Rumunskem na straně druhé(94/982/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s první větou čl. 228 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na závěry Evropské rady v Essenu dne 9. a 10. prosince 1994,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že Komise sjednala s Rumunskem jménem Společenství druhý dodatkový protokol k prozatímní dohodě [1] o obchodu a obchodních záležitostech a k evropské dohodě,vzhledem k tomu, že je nezbytné schválit tento druhý dodatkový protokol,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Druhý dodatkový protokol k Evropské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé a k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským hospodářstvím uhlí a oceli na jedné straně a Rumunskem na straně druhé se schvaluje jménem Evropského společenství.Znění druhého dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Ustanovení pro použití článku 3 druhého dodatkového protokolu, která se týkají zemědělských produktů, uvedených v příloze II smlouvy a podléhajících v rámci společné organizace trhu režimu dávek nebo clům a která se týkají produktů kódů KN 07119040, 20031020 a 20031030, se schvalují v souladu s postupem stanoveným v článku 26 nařízení Rady (EHS) č. 804/68 ze dne 27. června 1968 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [2] nebo v souladu s odpovídajícími ustanoveními jiných nařízeních, jimiž se zřizuje společná organizace zemědělských trhů. Pokud provádění dohody vyžaduje úzkou spolupráci s Rumunskem, může Komise přijmout veškerá opatření nezbytná k zajištění takové spolupráce.Článek 3Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat druhý dodatkový protokol jménem Evropského společenství.Předseda Rady provede jménem Evropského společenství oznámení stanovené v článku 8 druhého dodatkového protokolu.V Bruselu dne 22. prosince 1994.Za RadupředsedaH. Seehofer[1] Úř. věst. L 81, 2.4.1993, s. 2.[2] Úř. věst. L 148, 28.6.1968, s. 13. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1880/94 (Úř. věst. L 197, 30.7.1994, s. 21).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/947 ze dne 15. června 2015 o jmenování dvou portugalských členů a jednoho portugalského náhradníka Výboru regionů

text:
               19.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 154/14

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/947
   ze dne 15. června 2015
   o jmenování dvou portugalských členů a jednoho portugalského náhradníka Výboru regionů
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh portugalské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 26. ledna a 5. února 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1) a (EU) 2015/190 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Alberta Joãa CARDOSA GONÇALVESE JARDIMA a pana Antónia Luíse DOS SANTOSE DA COSTY se uvolnila dvě místa členů Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení mandátu pana Joãa CUNHY E SILVY se uvolnilo jedno místo náhradníka,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

               a)

               jako členové:

                           —

                           pan Miguel Filipe MACHADO DE ALBUQUERQUE, Presidente do Governo Regional da Madeira,

                           —

                           pan Fernando MEDINA, Presidente da Câmara Municipal de Lisboa;

                     a

               b)

               jako náhradník:

                           —

                           pan Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES, Secretário Regional dos Assuntos Parlamentares e Europeus da Madeira.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 15. června 2015.

            Za Radu

            předseda

         K. GERHARDS

      (1)  Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42.

      (2)  Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25.


title: 2009/98/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 11. prosince 2008 , kterým se mění rozhodnutí ECB/2006/17 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2008/22)

text:
               5.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 36/22

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 11. prosince 2008,
   kterým se mění rozhodnutí ECB/2006/17 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky
   (ECB/2008/22)
   (2009/98/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí ECB/2006/17 ze dne 10. listopadu 2006 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (1) je třeba změnit tak, aby zohlednilo strategická rozhodnutí a vývoj na trhu.

               (2)

               V zájmu dalšího zvýšení transparentnosti účetní závěrky Evropské centrální banky (ECB) přehodnotila ECB svůj postup v oblasti zveřejňování informací o transakcích s cennými papíry. V rámci tohoto revidovaného postupu by cenné papíry, které byly původně kvalifikovány jako dlouhodobá finanční aktiva, měly být překlasifikovány z rozvahové položky „Ostatní finanční aktiva“ do příslušné položky s názvem „aktivum“, a to v závislosti na původu emitenta, měně, na kterou znějí, a skutečnosti, zda jsou cenné papíry drženy do splatnosti. Kromě toho by všechny finanční nástroje, které jsou součástí účelového portfolia, měly být zahrnuty do položky „Ostatní finanční aktiva“.

               (3)

               Rozhodnutí ECB/2006/17 neobsahuje zvláštní pravidla pro účtování o forwardových úrokových swapech, devizových futures a akciových futures. Tyto nástroje jsou na finančních trzích ve stále větší míře využívány a mohou být relevantní pro správu devizových rezerv ECB. Zatímco o forwardových úrokových swapech by mělo být účtováno stejně jako o standardních úrokových swapech, o devizových futures a akciových futures by mělo být účtováno stejně jako o úrokových futures,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Změny
   Rozhodnutí ECB/2006/17 se mění takto:

               1)

               Článek 8 se mění takto:

                           a)

                           Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
                           „2.   Přecenění zlata, měnových nástrojů, cenných papírů jiných než těch, které jsou klasifikovány jako cenné papíry držené do splatnosti a neobchodovatelné cenné papíry, jakož i finančních nástrojů, a to jak rozvahové, tak podrozvahové, se provádí na konci roku za střední tržní kurzy a ceny.“

                           b)

                           Doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
                           „4.   Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti a neobchodovatelné cenné papíry se oceňují v naběhlé hodnotě a zohlední se u nich znehodnocení.“

               2)

               Článek 10 se nahrazuje tímto:
               „Článek 10
               Obchodovatelné akciové nástroje
               Obchodovatelné akciové nástroje se účtují v souladu s článkem 9 obecných zásad ECB/2006/16“.

               3)

               Článek 16 se nahrazuje tímto:
               „Článek 16
               Futures
               Futures se účtují v souladu s článkem 16 obecných zásad ECB/2006/16.“

               4)

               V článku 17 se doplňuje nová věta, která zní:
               „V případě forwardových úrokových swapů začíná odpisování ode dne valuty transakce.“

               5)

               Přílohy I a III rozhodnutí ECB/2006/17 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2008.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. prosince 2008.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 38.

      PŘÍLOHA
      Přílohy I a III rozhodnutí ECB/2006/17 se mění takto:

                  1)

                  Tabulka s nadpisem „Aktiva“ v příloze I se nahrazuje tímto:
                  „AKTIVA

                              Položka rozvahy

                              Obsah položky rozvahy

                              Princip ocenění

                              Aktiva

                                          1

                                          Zlato a pohledávky ve zlatě

                              Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: i) operací revalvace nebo devalvace a ii) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den

                              Tržní hodnota

                                          2

                                          Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v cizí měně

                              Pohledávky vůči protistranám, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně

                                          2.1

                                          Pohledávky vůči Mezinárodnímu měnovému fondu (MMF)

                                          a)

                                          Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
                                          Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“

                                          a)

                                          Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          b)

                                          Zvláštní práva čerpání
                                          Stavy zvláštních práv čerpání (brutto)

                                          b)

                                          Zvláštní práva čerpání
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          c)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady v rámci facilit ke snížení chudoby a možnosti růstu

                                          c)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          2.2

                                          Pohledávky za bankami, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          b)

                                          Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                          b) i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b) ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b) iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b) iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu

                                          c)

                                          Zahraniční úvěry (vklady) nerezidentům eurozóny jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“

                                          c)

                                          Zahraniční úvěry
                                          Vklady v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                                          d)

                                          Ostatní zahraniční aktiva
                                          Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu

                                          d)

                                          Ostatní zahraniční aktiva
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          3

                                          Pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně

                                          a)

                                          Investice do cenných papírů uvnitř eurozóny jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny

                                          a) i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a) ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a) iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a) iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu

                                          b)

                                          Ostatní pohledávky za rezidenty eurozóny jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní

                                          b)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                                          4

                                          Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v eurech

                                          4.1

                                          Pohledávky za bankami, investice do cenných papírů a úvěry

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu
                                          Jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                          b) i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b) ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          c)

                                          Úvěry nerezidentům eurozóny jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“

                                          c)

                                          Úvěry mimo eurozónu
                                          Vklady v jmenovité hodnotě

                                          d)

                                          Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“
                                          Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění

                                          d) i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie/diskonty se odpisují

                                          d) ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          d) iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          4.2

                                          Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

                              Poskytování půjček podle podmínek ERM II

                              Jmenovitá hodnota

                                          5

                                          Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

                              Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v příloze I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1)

                                          5.1

                                          Hlavní refinanční operace

                              Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle jeden týden

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.2

                                          Dlouhodobější refinanční operace

                              Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.3

                                          Reverzní repo operace jemného dolaďování

                              Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.4

                                          Strukturální reverzní repo operace

                              Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.5

                                          Mezní zápůjční facilita

                              Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům (stálá facilita)

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.6

                                          Pohledávky z vyrovnání marže

                              Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce

                              Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          6

                                          Ostatní pohledávky vůči úvěrovým institucím eurozóny v eurech

                              Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů položky aktiv „Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“, včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších devizových rezerv eurozóny, a ostatní pohledávky. Korespondentské účty u zahraničních úvěrových institucí eurozóny. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému

                              Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          7

                                          Cenné papíry rezidentů euro-zóny v eurech

                              Cenné papíry jiné než v položce „Ostatní finanční aktiva“: Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu držené přímo, včetně státních dluhopisů, které pochází z období před začátkem HMU, v eurech; dluhopisy ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování

                                          i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          ii)

                                          Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          8

                                          Pohledávky vůči vládním institucím v eurech

                              Pohledávky vůči vládním institucím z doby před HMU (neobchodovatelné cenné papíry, úvěry)

                              Vklady nebo úvěry ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně

                                          9

                                          Pohledávky uvnitř Eurosystému

                                          9.1

                                          Pohledávky z vlastních směnek ke krytí emise dluhopisů ECB

                              Položka pouze pro rozvahy ECB
                              Vlastní směnky vydané národními centrálními bankami na základě vzájemných dohod v souvislosti s dluhopisy ECB

                              Jmenovitá hodnota

                                          9.2

                                          Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému

                              Pohledávky související s vydáním bankovek Evropskou centrální bankou podle rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (2)

                              Jmenovitá hodnota

                                          9.3

                                          Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)

                              Čisté pozice těchto podpoložek:

                                          a)

                                          pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků – viz též položka pasiv „Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)“

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

                                          b)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          10

                                          Nevypořádané položky

                              Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně šeků k inkasu

                              Jmenovitá hodnota

                                          11

                                          Ostatní aktiva

                                          11.1

                                          Mince eurozóny

                              Euromince

                              Jmenovitá hodnota

                                          11.2

                                          Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

                              Pozemky a budovy, zařízení a vybavení včetně počítačového vybavení, programové vybavení

                              Pořizovací cena snížená o odpisy
                              Odpisy jsou systematickou alokací odepisovatelné částky aktiva během doby jeho použitelnosti. Dobou použitelnosti je období, během kterého se očekává, že aktivum bude daným subjektem používáno. Liší-li se očekávání od původních odhadů, lze dobu použitelnosti jednotlivých dlouhodobých hmotných aktiv systematicky přezkoumávat. Soubory aktiv mohou zahrnovat složky s různou dobou použitelnosti. Doba použitelnosti těchto složek by měla být posuzována jednotlivě.
                              Náklady nehmotných aktiv zahrnují pořizovací cenu nehmotného aktiva. Jiné přímé či nepřímé náklady je třeba vyúčtovat.
                              Kapitalizace výdajů: limitována (méně než 10 000 eur bez DPH: nedochází ke kapitalizaci)

                                          11.3

                                          Ostatní finanční aktiva

                                          —

                                          Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů

                                          —

                                          Cenné papíry včetně akcií a ostatní finanční nástroje a zůstatky, včetně termínových vkladů a běžných účtů, držené jako účelové portfolio

                                          —

                                          Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce.

                                          a)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          b)

                                          Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie a jakékoli jiné akciové nástroje držené jako stálá investice
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                          c)

                                          Investice do dceřiných společností nebo významné účasti
                                          Hodnota aktiva netto

                                          d)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          e)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti nebo držené jako stálá investice
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          f)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                          g)

                                          Zůstatky u bank a úvěry
                                          Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky/vklady v cizích měnách

                                          11.4

                                          Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

                              Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

                              Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

                                          11.5

                                          Položky časového rozlišení aktivní

                              Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady příštích období a časové rozlišení úroků (tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem)

                              Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte tržním kurzem

                                          11.6

                                          Ostatní

                                          a)

                                          Zálohy, úvěry a ostatní menší položky. Pohledávky ze správy svěřeného majetku.

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          b)

                                          Investice související s vklady zlata klientů.

                                          b)

                                          Tržní hodnota

                                          c)

                                          Čistá penzijní aktiva

                                          c)

                                          Podle čl. 22 odst. 3

                                          12

                                          Ztráta za rok

                              Jmenovitá hodnota

                  2)

                  V příloze III se slova „Převod do/z rezerv pro měnová a cenová rizika“ v prvním sloupci tabulky podpoložce 2.3 nahrazují slovy „Převod do/z rezerv pro měnová a úroková rizika a rizika související s cenou zlata“.

         (1)  Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52.“


title: Rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 2009 o poskytování státní podpory orgány Lotyšské republiky na nákup zemědělské půdy v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013

text:
               22.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 339/34

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 16. prosince 2009
   o poskytování státní podpory orgány Lotyšské republiky na nákup zemědělské půdy v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013
   (2009/991/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na žádost vlády Lotyšské republiky ze dne 17. listopadu 2009,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Lotyšská republiky (dále jen „Lotyšsko“) požádalo dne 17. listopadu 2009 Radu, aby v souladu s čl. 88 odst. 2 třetím pododstavcem Smlouvy o založení Evropského společenství přijala rozhodnutí o záměru Lotyšské republiky poskytovat lotyšským zemědělcům státní podporu na nákup zemědělské půdy.

               (2)

               Podle údajů poskytnutých Ústředním statistickým úřadem Lotyšska je 97,6 % všech zemědělských usedlostí menších než 15,9 hektarů. To tedy znamená, že převážnou část lotyšských hospodářství tvoří částečně soběstačná zemědělská hospodářství. Toto nepříznivé prostorové rozložení lotyšských zemědělských hospodářství, nejnižší úroveň přímých plateb z členských států Evropské unie, které Lotyšsko dostává na základě mechanismu postupného zavádění stanoveného aktem o přistoupení z roku 2003, a neúměrně vysoké nasazení pracovních sil v zemědělství v porovnání s dosaženými výnosy jsou příčinami nízkých příjmů v zemědělství, které se v roce 2009 dále zmenšily.

               (3)

               Podle údajů poskytnutých Ústředním statistickým úřadem Lotyšska činila do roku 2007 rozloha zemědělské půdy 1 930 900 hektarů, avšak plocha vykázaná pro účely podpory v podobě přímých plateb nepřesáhla 1 551 185 hektarů. To tedy znamená, že 379 715 hektarů je vlastněno a spravováno osobami neprovozujícími zemědělskou činnost. Státní podpora by zemědělcům umožnila koupit tuto zemědělskou půdu.

               (4)

               V roce 2009 se lotyšského hospodářství a lotyšských zemědělských usedlostí nepříznivě dotkla prohlubující se recese světového hospodářství způsobená celosvětovou krizí, a to z důvodu nízké poptávky a propadajících se výkupních cen; v prvních třech čtvrtletích roku 2009 byla oproti cenové hladině z roku 2008 cena pšenice nižší přibližně o 37 %, cena ječmene přibližně o 44 % a cena mléka přibližně o 38 %.

               (5)

               Příjmovou situaci zemědělců v Lotyšsku ještě zhoršila skutečnost, že v roce 2008 prudce stouply ceny zemědělských vstupů (minerální hnojiva o 67 %, veterinární služby o 46 %, elektřina o 29 % a pohonné hmoty o 15 %) a ani v roce 2009 se nesnížily. Náklady zemědělské produkce tudíž zůstaly nezměněné. Podmínky pro mnoho lotyšských zemědělských hospodářství se pravděpodobně ještě zhorší, a zvýší se tak počet zemědělských rodin, jimž hrozí chudoba.

               (6)

               Míra nezaměstnanosti v Lotyšsku je nejvyšší v Evropské unii – v září 2009 již dosáhla úrovně 19,7 % a její nárůst od ledna 2009 činí 62 %. Státní podpora by tudíž měla nezaměstnaným umožnit nákup zemědělské půdy a tím jim pomoci stát se zemědělci. Měla by rovněž poskytnout příležitost částečně samozásobitelským zemědělcům, kteří již nepracují jako zaměstnanci v jiných odvětvích než v zemědělství, aby zlepšili prostorové rozložení svých usedlostí a zajistili si tak příjmy, které jim zaručí základní životní úroveň odvozenou z půdy. Měla by zároveň usnadnit prodej zemědělské půdy ve vlastnictví nezaměstnaných osob, které potřebují investiční prostředky, aby se mohly stát samostatně výdělečně činnými.

               (7)

               Vzhledem k tomu, že se zemědělcům nedostává finančních zdrojů, jakož i z důvodu vysokých úrokových sazeb z komerčních půjček na nákup půdy, se zemědělci setkávají s velkými obtížemi při získávání komerčních půjček na investice, jako je nákup zemědělské půdy. V listopadu roku 2009 přesáhly úrokové sazby z komerčních úvěrových linek na nákup zemědělské půdy požadované úvěrovými institucemi úroveň 15 % ročně.

               (8)

               V roce 2009 postihlo trh se zemědělskou půdou období hospodářské recese. Počet transakcí se výrazně snížil a podle pozemkových knih počet prodejů a nákupů půdy klesl v porovnání s rokem 2007 čtyřiapůlkrát.

               (9)

               Státní podpora, která má být udělena, činí 8 milionů lotyšských latů (LVL) a měla by v období od roku 2010 do roku 2013 umožnit přibližně 1 000 zemědělcům nakoupit celkem 70 000 hektarů zemědělské půdy. Způsobilá je jak půda ve vlastnictví státu a obcí, tak půda ve vlastnictví fyzických osob.

               (10)

               Podpora bude poskytována v podobě dotací na úrokové sazby z půjček ve výši 4 procent z roční úrokové sazby uplatňované bankou. V případě úrokové sazby nižší než 4 procenta se však zcela uhradí úroková sazba, kterou osoba, jež si peníze půjčila, skutečně zaplatila.

               (11)

               Komise dosud nezahájila žádné řízení ani nevydala stanovisko o povaze a slučitelnosti této podpory.

               (12)

               Existují proto výjimečné okolnosti, v jejichž důsledku je možné považovat tuto podporu, je-li jí užito výjimečně a v míře nezbytně nutné k omezení rozsahu chudoby na lotyšském venkově, za slučitelnou s vnitřním trhem,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mimořádná státní podpora ze strany lotyšských orgánů na půjčky na nákup zemědělské půdy, která nepřesahuje částku 8 milionů LVL a která bude poskytována v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013, se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.

      V Bruselu dne 16. prosince 2009.

            Za Radu

            předseda

         E. ERLANDSSON


title: 2006/712/ES,Euratom: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 25. září 2006 o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

text:
               1.11.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 303/13

      ROZHODNUTÍ RADY A KOMISE

   ze dne 25. září 2006
   o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
   (2006/712/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 44 odst. 2, čl. 47 odst. 2 poslední větu a článek 55, čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2, články 93, 94, 133 a 181a ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhou větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení ze dne 16. dubna 2003, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení připojený ke smlouvě o přistoupení, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na souhlas Rady podle článku 101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, kterým se stanovují některé technické úpravy spojené s institucionálním a právním vývojem uvnitř Evropské unie, byl podepsán jménem Evropského společenství a členských států dne 30. dubna 2004 v souladu s rozhodnutím Rady 2006/711/ES (2).

               (2)

               Protokol je prozatímně používán ode dne přistoupení až do jeho vstupu v platnost.

               (3)

               Protokol by měl být uzavřen,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (3).
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Evropského společenství a jeho členských států oznámení podle článku 4 protokolu. Předseda Komise zároveň učiní toto oznámení jménem Evropského společenství pro atomovou energii.

      V Bruselu dne 25. září 2006.

            Za Radu

            předseda

         M. PEKKARINEN

            Za Komisi

         J. M. BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. C 174 E, 14.7.2005, s. 16.

      (2)  Viz strana 8 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (3)  Viz strana 9 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 15. února 1993, kterým se uděluje záruka Společenství Evropské investiční bance na ztráty z úvěrů na projekty ve společném zájmu v některých třetích zemích

text:
Důležité právní upozornění

|

31993D0115

Úřední věstník L 045 , 23/02/1993 S. 0027 - 0027 Finské zvláštní vydání: Kapitola 1 Svazek 3 S. 0008  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 1 Svazek 3 S. 0008

		Rozhodnutí Radyze dne 15. února 1993,kterým se uděluje záruka Společenství Evropské investiční bance na ztráty z úvěrů na projekty ve společném zájmu v některých třetích zemích(93/115/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 235 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že Rada na zasedání ve dnech 13. a 14. května 1991 na základě sdělení Komise rozhodla o omezeném rozšíření operací Evropské investiční banky (EIB) ve třetích zemích, s nimiž Společenství uzavřelo dohody o spolupráci;vzhledem k tomu, že zasedání Rady dne 8. července 1991 potvrdilo tyto hlavní směry;vzhledem k tomu, že Rada na zasedání dne 19. května 1992 rozhodla o hlavních směrech, že budou uplatněny u úvěrů poskytnutých EIB třetím zemím, se kterými Společenství uzavřelo dohody o spolupráci;vzhledem k tomu, že Rada vyzvala EIB, aby v souladu se svým statutem a obvyklými kritérii poskytla úvěry na projekty ve společném zájmu v některých třetích zemích, na něž se vztahuje záruka;vzhledem k tomu, že v souladu se závěry zasedání Evropské rady konaného ve dnech 11. a 12. prosince 1992 bude co nejdříve zřízen záruční fond, aby bylo poskytnuto adekvátní rozpočtové zacházení zárukám na úvěry, které Společenství poskytuje třetím zemím,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Společenství poskytuje plnou záruku Evropské investiční bance v případech, kdy banka neobdrží splatné platby z jakéhokoli úvěru poskytnutého v souladu s jejími obvyklými kritérii třetím zemím, se kterými Společenství uzavřelo dohody o spolupráci. Stanoví se úhrnný limit 250 milionů ECU na tříleté období. Tento limit bude na konci uvedeného období přezkoumán.K tomuto účelu se EIB a Komise dohodnou na postupech poskytnutí záruky.Článek 2Komise každých šest měsíců informuje Evropský parlament a Radu o rytmu čerpání úvěrů, na které se záruka vztahuje. K tomuto účelu zašle banka Komisi veškeré údaje nezbytné pro úplné informování Evropského parlamentu a Rady.Komise jednou ročně předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí.V Bruselu dne 15. února 1993.Za RadupředsedkyněM. Jelved[1] Úř. věst. C 172, 8.7.1992, s. 6.[2] Úř. věst. C 21, 25.1.1993.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2009 o poskytování státní podpory orgány Maďarské republiky na nákup zemědělské půdy v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013

text:
               29.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 348/55

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 22. prosince 2009
   o poskytování státní podpory orgány Maďarské republiky na nákup zemědělské půdy v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013
   (2009/1017/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na žádost vlády Maďarské republiky ze dne 27. listopadu 2009,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Maďarská republika (dále jen „Maďarsko“) požádala dne 27. listopadu 2009 Radu, aby v souladu s čl. 88 odst. 2 třetím pododstavcem Smlouvy o založení Evropského společenství přijala rozhodnutí o záměru Maďarska poskytovat maďarským zemědělcům státní podporu na nákup zemědělské půdy.

               (2)

               Proces privatizace půdy, který v Maďarsku probíhá od počátku devadesátých let, vedl v mnoha případech k roztříštěnému nebo nedílnému společnému vlastnictví zemědělské půdy; důsledkem je nepříznivá struktura využívání půdy a nízká ekonomická životaschopnost zemědělských podniků.

               (3)

               Vzhledem k nedostatku investičních prostředků mezi zemědělci, vysokým úrokovým sazbám u komerčních půjček na nákup zemědělské půdy a zpřísnění kritérií bank pro poskytování půjček zemědělcům z důvodu současné krize mají zemědělci, zejména z malých podniků, jen nízkou naději získat komerční půjčku na investice, jako je nákup půdy. V důsledku finanční a hospodářské krize totiž roční úrokové sazby z komerčních půjček na nákup zemědělské půdy vzrostly z průměrné výše 9,5 % v červenci roku 2008 na 15,5 % v květnu roku 2009 a průměrná hodnota zajištění vyžadovaného pro tento typ půjček se ve stejném období téměř zdvojnásobila.

               (4)

               Za této situace je pravděpodobné, že dojde k nárůstu spekulativního nákupu půdy hospodářskými subjekty, které nevykonávají zemědělskou činnost a které mají snazší přístup ke kapitálu.

               (5)

               Státní podpora na nákup zemědělské půdy by v současné krizi měla pomoci zabezpečit živobytí mnohých zemědělských rodin tím, že vytvoří podmínky umožňující snížení nákladů na produkci a zvýšení výnosnosti zemědělské produkce a tím zastaví nárůst chudoby a nezaměstnanosti ve venkovských oblastech. V důsledku krize nezaměstnanost v Maďarsku vzrostla ze 7,7 % v době mezi srpnem a říjnem roku 2008 na 10,4 % ve stejném období roku 2009, přičemž hrubý domácí produkt Maďarska se v době mezi třetím čtvrtletím roku 2008 a třetím čtvrtletím roku 2009 snížil o 7,2 %. Hrubý domácí produkt Maďarska v běžných cenách v odvětví zemědělství, lesnictví a rybolovu se navíc v době mezi první polovinou roku 2008 a první polovinou roku 2009 snížil přibližně o 33 % (z 410 828 milionů maďarských forintů (HUF) na 275 079 milionů HUF).

               (6)

               Celková výše státní podpory, jež má být poskytnuta, činí 4 000 milionů HUF a měla by být rozdělena přibližně mezi 5 000 zemědělských producentů. Měla by být poskytována takto:

                           —

                           ve formě úrokového příspěvku do celkové výše 2 000 milionů HUF na půjčky soukromým zemědělcům, kteří splňují kritéria týkající se registrace, odborné kvalifikace, dodržování náležitých zemědělských postupů a požadavků na životaschopný zemědělský podnik, který jim umožní získat výhodné půjčky na nákup zemědělské půdy o celkové rozloze nejvýše 300 hektarů. Úrokový příspěvek funguje jako hypoteční úvěr na částku nejvýše 75 milionů HUF a na dobu nejdéle dvaceti let, včetně dvouleté doby odkladu splácení jistiny, a bude se rovnat 50 % průměrného výnosu maďarských státních dluhopisů s pětiletou nebo desetiletou dobou splatnosti zvýšeným o 1,75 %;

                           —

                           ve formě přímé dotace do celkové výše 2 000 milionů HUF na nákup zemědělské půdy činící nejvýše 20 % kupní ceny stanovené v kupní smlouvě, přičemž dotace na jednu žádost nepřesáhne 3 miliony HUF a jeden příjemce bude moci ročně podat maximálně dvě žádosti. Dotace může být poskytnuta soukromé osobě, která ke dni nákupu vykonávala zemědělskou činnost a vlastnila po dobu nejméně jednoho roku alespoň 5 hektarů osázené plochy nebo 1 hektar jiné zemědělské půdy na pozemku přímo sousedícím s kupovanou půdou, a která se zaváže, že koupenou půdu neprodá a že ji bude skutečně využívat výhradně pro účely zemědělské produkce po dobu nejméně pěti let ode dne vyplacení podpory. Podporu lze poskytnout pouze tehdy, pokud je celková hodnota stávající i koupené půdy vyšší než 210 „zlatých korun“ (1) nebo celková rozloha vyšší než 2 hektary v případě zemědělské půdy využívané jako vinice nebo ovocný sad a pokud tato půda není evidována jako lesnická.

               (7)

               Státní podporu ve formě úrokových příspěvků není povoleno kombinovat s přímou dotací na nákup stejného pozemku zemědělské půdy.

               (8)

               Komise dosud nezahájila žádné řízení ani nevydala stanovisko o povaze a slučitelnosti této podpory.

               (9)

               Existují proto výjimečné okolnosti, jež umožňují považovat tuto podporu, je-li jí užito výjimečně a v míře nezbytně nutné k omezení rozsahu chudoby na maďarském venkově, za slučitelnou s vnitřním trhem,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mimořádná státní podpora ze strany maďarských orgánů ve formě úrokových příspěvků a přímých dotací na nákup zemědělské půdy, která nepřesáhne částku 4 000 milionu HUF a která bude poskytována v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013, se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.

      V Bruselu dne 22. prosince 2009.

            Za Radu

            předseda

         A. CARLGREN

      (1)  Měrná jednotka bonity zemědělské půdy v Maďarsku.