title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 1999 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva)

text:
Důležité právní upozornění

|

31999D0800

Úřední věstník L 322 , 14/12/1999 S. 0001 - 0017

		Rozhodnutí Radyze dne 22. října 1999o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva)(1999/800/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 Smlouvy ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou a odst. 3 prvním pododstavcem Smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství je smluvní stranou Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním [2] (dále jen "Barcelonská úmluva") a uzavřelo také čtyři protokoly přijaté v rámci Barcelonské úmluvy, a sice Protokol o zamezení znečišťování odpady shazovanými z plavidel a letadel [3], Protokol o spolupráci v boji se znečišťováním ropnými a jinými škodlivými látkami [4], Protokol o ochraně před znečišťováním z pozemních zdrojů [5] a Protokol o zvláště chráněných oblastech [6].(2) Komise se jménem Společenství a v rámci pracovní skupiny zřízené smluvními stranami Barcelonské úmluvy zúčastnila jednání o Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a tento nový protokol má ode dne svého vstupu v platnost na základě svého článku 32 nahradit první verzi Protokolu o zvláště chráněných oblastech ve Středomoří.(3) Společenství podepsalo dne 10. června 1995 v Barceloně nový Protokol o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří (dále jen "protokol").(4) Kromě ustanovení týkajících se ochrany lokalit významných pro Středomoří stanovuje nová verze protokolu vypracování seznamů ohrožených druhů a druhů, jejichž využívání je regulováno (přílohy protokolu).(5) Závěrečný akt konference zmocněnců (v Barceloně dne 9. a 10. června 1995), na které byl protokol přijat a podepsán, stanovil, že přílohy protokolu budou přijaty na některém z budoucích zasedání zmocněnců.(6) Přílohy byly přijaty na konferenci zmocněnců konané v Monaku dne 24. listopadu 1996, které předcházelo zasedání expertů dne 23. listopadu 1996. Přílohy byly předloženy k podpisu během konference. Komise nebyla zmocněna zastupovat Společenství.(7) Středomořské členské státy se jakožto smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů zúčastnily konference zmocněnců a podepsaly přílohy. V závěrečném aktu konference však uvedly, že v případech, v nichž se přílohy dotýkají oblastí působnosti Společenství, podniknou případné vyžadované kroky jen za podmínky, že k uvedeným přílohám přistoupí i Společenství.(8) Podle článku 174 Smlouvy přispívá politika Společenství v oblasti životního prostředí ke snaze o dosažení cílů týkajících se mimo jiné ochrany životního prostředí a zlepšování jeho kvality a k podpoře opatření, která řeší regionální nebo celosvětové problémy životního prostředí, na mezinárodní úrovni.(9) Protokol a jeho přílohy pokrývají oblasti působnosti Společenství v oblasti životního prostředí (směrnice 79/409/EHS o ochraně volně žijících ptáků [7], směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin [8] a týkají se druhů, jejichž využívání je regulováno společnou rybářskou politikou (SRP). Společenství v této souvislosti bdí nad tím, aby uzavření těchto mezinárodních dohod nebylo v rozporu s platnými právními předpisy Společenství a aby neměnilo jejich oblast působnosti,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 11. Protokol o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a jeho přílohy se schvalují jménem Společenství.2. Znění uvedeného protokolu a jeho příloh se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 21. Předseda Rady uloží jménem Společenství a v souladu s článkem 30 Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří do depozitáře listinu, kterou se uzavírá uvedený protokol [9].2. Předseda Rady oznámí jménem Společenství přijetí příloh Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří v souladu s článkem 16 Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním [10]. Přijetí Společenstvím bude doprovázet následující prohlášení:"Společenství podpoří realizaci opatření stanovených v přílohách zřízením sítě Natura 2000".Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.Nabývá účinku dnem přijetí.V Lucemburku dne 22. října 1999.Za RadupředsedkyněS. Mönkäre[1] Úř. věst. C 219, 30.7.1999, s. 186.[2] Rozhodnutí 77/585/EHS, Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.[3] Rozhodnutí 77/585/EHS, Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.[4] Rozhodnutí 81/420/EHS, Úř. věst. L 162, 19.6.1981, s. 4.[5] Rozhodnutí 83/101/EHS, Úř. věst. L 67, 12.3.1983, s. 1.[6] Rozhodnutí 84/132/EHS, Úř. věst. L 68, 10.3.1984, s. 36.[7] Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 97/49/ES (Úř. věst. L 223, 13.8.1997, s. 9).[8] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 97/62/ES (Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 42).[9] Den vstupu Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří v platnost zveřejní Generální sekretariát Rady Evropské unie v Úředním věstníku Evropských společenství.[10] Den vstupu příloh Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří v platnost zveřejní Generální sekretariát Rady Evropské unie v Úředním věstníku Evropských společenství.--------------------------------------------------


title: 2011/680/: Rozhodnutí Rady ze dne 10. října 2011 o jmenování jednoho portugalského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

text:
               14.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 269/29

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 10. října 2011
   o jmenování jednoho portugalského člena Evropského hospodářského a sociálního výboru
   (2011/680/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,
   s ohledem na návrh portugalské vlády,
   s ohledem na stanovisko Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 13. září 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/570/EU, Euratom o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2010 do 20. září 2015 (1).

               (2)

               Po skončení mandátu pana Manuela CAVALEIRA BRANDÃA se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Gonçalo da GAMA LOBO XAVIER, Confederação da Indústria Portuguesa (CIP), je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2015.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 10. října 2011.

            Za Radu

            předseda

         A. KRASZEWSKI

      (1)  Úř. věst. L 251, 25.9.2010, s. 8.


title: Rozhodnutí Rady 2008/134/SZBP ze dne 18. února 2008 , kterým se provádí společná akce 2005/797/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území

text:
               19.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 43/38

      ROZHODNUTÍ RADY 2008/134/SZBP
   ze dne 18. února 2008,
   kterým se provádí společná akce 2005/797/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na společnou akci Rady 2005/797/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 této společné akce ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 14. listopadu 2005 přijala Rada společnou akci 2005/797/SZBP, kterou se na období tří let zřizuje policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS). Operační fáze EUPOL COPPS byla zahájena dne 1. ledna 2006.

               (2)

               Dne 20. listopadu 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/807/SZBP (2), kterým se stanoví konečný rozpočet pro EUPOL COPPS na rok 2007.

               (3)

               Dne 6. prosince 2007 Rada přijala rozhodnutí 2007/808/SZBP, které stanoví, že rozpočet by měl pokrývat rovněž výdaje související s misí v období od 1. ledna 2007 do 29. února 2008.

               (4)

               V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2007/808/SZBP má Rada do dne 29. února 2008 rozhodnout o konečném rozpočtu EUPOL COPPS pro období od 1. března 2008 do 31. prosince 2008,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s policejní misí Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) pro období od 1. března 2008 do 31. prosince 2008 činí 5 000 000 EUR.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. února 2008.

            Za Radu

            předseda

         D. RUPEL

      (1)  Úř. věst. L 300, 17.11.2005, s. 65.

      (2)  Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 76. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2007/808/SZBP (Úř. věst. L 323, 8.12.2007, s.56).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/860 ze dne 11. května 2017 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (rozpočtová položka 33.02.03.01)

text:
               19.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 128/23

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/860
   ze dne 11. května 2017
   o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (rozpočtová položka 33.02.03.01)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)

               Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.

               (3)

               Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               (4)

               Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na činnostech Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, které se týkají práva obchodních společností.

               (5)

               Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2017.

               (6)

               Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 11. května 2017.

            Za Radu

            předseda

         R. GALDES

      (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2017
      ze dne …,
      kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
      SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na činnostech Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, které se týkají práva obchodních společností.

                  (2)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2017,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      V čl. 7 odst. 13 protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „rozpočtový rok 2016“ nahrazují slovy „rozpočtové roky 2016 a 2017“.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (1).
      Použije se ode dne 1. ledna 2017.
      Článek 3
      Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne

               Za Smíšený výbor EHP

               předseda nebo předsedkyně

               tajemníci Smíšeného výboru EHP

         (1)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


title: 2014/601/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. dubna 2014 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy na rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/262

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 3. dubna 2014
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy na rozpočtový rok 2012
   (2014/601/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy za rozpočtový rok 2012,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy za rozpočtový rok 2012 spolu s odpověďmi orgánu (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 18. února 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanovuje finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4), a zejména na článek 64 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0231/2014),

               1.

               uděluje výkonnému řediteli Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy absolutorium za plnění rozpočtu orgánu na rozpočtový rok 2012;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 365, 13.12.2013, s. 197.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 28. září 1987 o uzavření dodatečného protokolu o Dohodě o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou

text:
Důležité právní upozornění

|

31987D0510

Úřední věstník L 297 , 21/10/1987 S. 0001 - 0001 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 13 S. 0036  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 13 S. 0036

		Rozhodnutí Radyze dne 28. září 1987o uzavření dodatečného protokolu o Dohodě o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou(87/510/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 238 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k tomu, že by měl být schválen dodatečný protokol o Dohodě o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou [3], podepsané v Alžíru dne 26. dubna 1976,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dodatečný protokol o Dohodě o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou se jménem Společenství schvaluje.Text protokolu je přilohou tohoto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady informuje o schválení podle článku 6 protokolu [4].Článek 3Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 28. září 1987.Za RadupředsedaB. Haarder[1] Úř. věst. C 97, 10.4.1987, s. 2.[2] Společné stanovisko ze dne 16. září 1987 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. L 263, 27.9.1978, s. 2.[4] Datum vstupu protokolu v platnost bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropských společenství generálním sekretariátem Rady.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/528 ze dne 27. března 2015 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP

text:
               28.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 84/39

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/528
   ze dne 27. března 2015
   o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.

               (2)

               Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (3)

               Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.

               (4)

               Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Unie schopna rychlé vojenské reakce.

               (5)

               Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že by Unie měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace Unie.

               (6)

               Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP (1) o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou. Uvedené rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2011/871/SZBP (2).

               (7)

               Unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Unie schopna rozmístit bojové skupiny.

               (8)

               Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.

               (9)

               Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace Unie v rámci cvičení prováděných na velitelství Unie, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.

               (10)

               O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, rozhoduje Rada v jednotlivých případech.

               (11)

               Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o Evropské unii nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce uvedené smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

               (12)

               V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.

               (13)

               Měla by být přijata ustanovení, která zajistí, aby Athena chránila fyzické osoby, pokud jde o zpracování jejich osobních údajů.

               (14)

               Rada přezkoumala rozhodnutí 2011/871/SZBP v souladu s jeho článkem 43 a shodla se na tom, že je pozmění.

               (15)

               V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2011/871/SZBP a nahradit je novým rozhodnutím,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „zúčastněnými členskými státy“ členské státy Unie s výjimkou Dánska;

               b)

               „přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohody, kterou uzavřely s Unií;

               c)

               „operacemi“ operace Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;

               d)

               „vojenskými podpůrnými akcemi“ operace nebo části operací Unie na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Unie;

               e)

               „dnem“ kalendářní den, a nikoli pracovní den, není-li uvedeno jinak.

         KAPITOLA 1

      MECHANISMUS

   Článek 2
   Vytvoření mechanismu
   1.   Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
   2.   Mechanismus se nazývá Athena.
   3.   Athena jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
   Článek 3
   Způsobilost k právům a právním úkonům
   K výkonu správy financování operací Unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou je Athena vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. Athena je nezisková.
   Článek 4
   Koordinace se třetími stranami
   V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Unie koordinuje Athena svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
   KAPITOLA 2

      ORGANIZAČNÍ STRUKTURA

   Článek 5
   Řídící orgány a pracovníci
   1.   Z pověření zvláštního výboru řídí Athenu:

               a)

               správce;

               b)

               velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);

               c)

               účetní.

         2.   Athena využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. Athena využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
   3.   Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
   4.   Orgány a pracovníci Atheny zahajují činnost podle operačních potřeb.
   Článek 6
   Zvláštní výbor
   1.   Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
   Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise jsou přizváni k účasti na schůzích zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
   2.   Athena je řízena z pověření zvláštního výboru.
   3.   Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace:

               a)

               je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;

               b)

               zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;

               c)

               velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.

         4.   Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
   5.   Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
   6.   Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
   7.   Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká Atheny.
   8.   Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
   9.   Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
   10.   Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
   11.   Znění aktů schválených zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisují při schválení předseda zvláštního výboru a správce.
   Článek 7
   Správce
   1.   Generální tajemník Rady po informování zvláštního výboru jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
   2.   Správce vykonává své úkoly jménem Atheny.
   3.   Správce:

               a)

               sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;

               b)

               přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;

               c)

               je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;

               d)

               co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace Unie;

               e)

               založí jménem Atheny jeden nebo více bankovních účtů.

         4.   Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
   5.   Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím Atheny. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
   6.   Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací Unie. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
   7.   Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
   Článek 8
   Velitel operace
   1.   Velitel operace vykonává jménem Atheny své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
   2.   Pokud jde o operace, kterým velí, velitel operace:

               a)

               zasílá správci své návrhy pro oddíl „výdaje – společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;

               b)

               jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operativních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem Atheny zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem Atheny také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí;

               c)

               jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se výdajů podle článku 30; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, na základě příslušných ustanovení ad hoc správního ujednání s třetí stranou. Je oprávněn zadávat zakázky a uzavírat smlouvy jménem třetí strany; zakládá samostatný bankovní účet pro každý příspěvek třetí strany.

         3.   Velitel operace je oprávněn ve vztahu k operaci, které velí, přijímat opatření, která považuje za nezbytná k provádění výdajů na operaci financovaných prostřednictvím Atheny. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   4.   S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený Athenou. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
   Článek 9
   Účetní
   1.   Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
   2.   Účetní plní své povinnosti jménem Atheny.
   3.   Účetní je pověřen:

               a)

               řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a inkasem stanovených pohledávek;

               b)

               přípravou finančních výkazů Atheny za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;

               c)

               pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;

               d)

               vedením účetnictví pro Athenu;

               e)

               stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;

               f)

               stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;

               g)

               uchováváním účetních dokladů;

               h)

               správou pokladny společně se správcem.

         4.   Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv Atheny a plnění rozpočtu, který Athena spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
   5.   Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
   Článek 10
   Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky Atheny
   1.   Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
   2.   Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
   3.   Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
   4.   Úředníci a jiní pracovníci Unie podléhají při plnění úkolů jménem Atheny nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
   5.   Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby Atheny se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo Athenou.
   6.   Pracovníci Atheny musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „SECRET UE/EU SECRET“ nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
   7.   Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici Atheně.
   KAPITOLA 3

      SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY

   Článek 11
   Správní ujednání a rámcové smlouvy
   1.   S členskými státy, orgány a institucemi Unie, třetími státy nebo mezinárodními organizacemi mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
   2.   Tato ujednání se předkládají:

               a)

               ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými státy nebo orgány nebo institucemi Unie;

               b)

               ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.

         3.   Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem Atheny a příslušné správní orgány dalších stran uvedených v odstavci 1.
   4.   K usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek mohou být uzavřeny rámcové smlouvy. Než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
   Článek 12
   Stálá a ad hoc správní ujednání o způsobech platby příspěvků třetích států
   1.   V rámci dohod mezi Unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Unie, sjedná správce s těmito třetími státy stálá nebo ad hoc správní ujednání. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi Athenou a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
   2.   Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
   3.   Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem Atheny podepíše.
   4.   Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro příspěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
   KAPITOLA 4

      BANKOVNÍ ÚČTY

   Článek 13
   Založení a účel
   1.   Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
   2.   V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
   3.   Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
   4.   Příspěvky podle článků 28 a 30 jsou hrazeny na oddělené bankovní účty. Používají se k plnění výdajů, jejichž správa byla svěřena Atheně, jak je stanoveno v příslušných článcích.
   Článek 14
   Správa finančních prostředků
   1.   Každou platbu z účtu Atheny musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
   2.   Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
   KAPITOLA 5

      SPOLEČNÉ NÁKLADY

   Článek 15
   Definice společných nákladů a období způsobilosti
   1.   Společné náklady uvedené v příloze I nese Athena nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   2.   Athena nese dále společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž Athena nese tyto náklady.
   3.   Během aktivní fáze operace, totiž ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese Athena jako společné operativní náklady tyto náklady:

               a)

               společné náklady uvedené v části A přílohy III;

               b)

               společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;

               c)

               společné náklady uvedené v části C přílohy III, a to na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.

         4.   Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese Athena jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
   5.   Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
   Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
   6.   Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
   7.   Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III považují za společné operativní náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
   8.   Nedosáhne-li zvláštní výbor jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
   Článek 16
   Cvičení
   1.   Společné náklady na cvičení Unie jsou financovány prostřednictvím Atheny podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
   2.   Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Unii tím, že využije společné prostředky a schopnosti NATO poskytnuté pro účely cvičení.
   3.   Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené:

               a)

               s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;

               b)

               s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;

               c)

               s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.

         Článek 17
   Referenční částka
   Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci Unie, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvaru Rady příslušnému pro posouzení tohoto návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru jsou přizváni k jednáním tohoto útvaru ohledně příslušné referenční částky.
   KAPITOLA 6

      ROZPOČET

   Článek 18
   Rozpočtové zásady
   1.   Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem Athena.
   2.   Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
   3.   Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
   4.   Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
   5.   Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určité položce rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 34 odst. 5.
   Článek 19
   Roční rozpočet
   1.   Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
   2.   Návrh rozpočtu obsahuje:

               a)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;

               b)

               prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;

               c)

               předběžné prostředky uvedené v článku 26;

               d)

               odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.

         3.   Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
   4.   Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
   5.   Příjmy se skládají:

               a)

               z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;

               b)

               z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.

         6.   Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
   Článek 20
   Opravné rozpočty
   1.   Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
   2.   Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, informuje správce zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
   3.   Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
   Článek 21
   Převody
   1.   Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud:

               a)

               se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
               nebo

               b)

               zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.

         2.   Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
   Článek 22
   Přenesení prostředků
   1.   Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
   2.   Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě Atheny, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
   3.   Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
   4.   Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
   Článek 23
   Plnění rozpočtu předem
   Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operačního hlediska.
   KAPITOLA 7

      PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY

   Článek 24
   Určení příspěvků
   1.   Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
   2.   Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
   3.   Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
   4.   Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a s rozhodnutím Rady 2014/335/EU, Euratom (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
   5.   Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje z HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
   Článek 25
   Rozvrh platby příspěvků
   1.   Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci Unie, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce žádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
   2.   Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
   3.   Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V takovém případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace a druhá splátka se uhradí ve lhůtě, kterou s ohledem na operační potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od tohoto odstavce odchýlit.
   4.   Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvku, jakmile:

               a)

               je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;

               b)

               je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo

               c)

               je schválen opravný rozpočet podle článku 20.

         5.   Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
   6.   Poté, co byl návrh souhrnného rozpočtu předložen zvláštnímu výboru, může správce pro ty členské státy, jejichž rozpočtové a finanční postupy neumožňují splacení jejich příspěvků ve stanovených lhůtách, vydat předčasné výzvy k úhradě příspěvků před koncem běžného rozpočtového období jakožto platby předem na výzvy k úhradě příspěvků pro rozpočet na následující rozpočtové období.
   7.   Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
   8.   Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
   Článek 26
   Počáteční financování výdajů
   1.   V případě operace rychlé reakce Unie jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
   2.   Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce Unie zúčastněné členské státy:

               a)

               buď uhradí příspěvky do Atheny předem, nebo

               b)

               rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce Unie, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.

         3.   Za účelem uvedeným v odstavci 2 zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové hlavě předběžné prostředky. Tyto předběžné prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
   4.   Veškeré předběžné prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
   5.   Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
   6.   Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:

               a)

               mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;

               b)

               v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.

         7.   Velitel operace může částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit, mimo jiné podle čl. 34 odst. 3.
   8.   Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
   9.   Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich předběžným prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
   Článek 27
   Náhrada předběžného financování
   1.   Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od Atheny na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
   2.   Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace, je-li dosud ve funkci, a správcem.
   3.   Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
   4.   Není-li v okamžiku schválení žádosti o náhradu očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok Atheny a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
   5.   Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím i v případě, že operace je zrušena.
   6.   Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
   Článek 28
   Výdaje spravované Athenou, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
   1.   Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena Atheně, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
   2.   Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran k zajištění služeb a dodávek, které mají být financovány jako náklady nesené státy.
   3.   Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
   4.   Athena vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům a případně uvedeným třetím stranám výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly Atheně nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy a případně uvedené třetí strany zaplatí Atheně požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
   Článek 29
   Předběžné financování a výdaje spravované Athenou, které nejsou zahrnuty do společných nákladů, za účelem usnadnění počátečního nasazení sil operace
   Vyžadují-li to operační okolnosti, může zvláštní výbor na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa předběžného financování a některých výdajů spojených s operací by měla být svěřena Atheně, přestože za ně nadále odpovídá dotčený členský stát, za účelem usnadnění počátečního nasazení sil operace, než je potvrzeno, které členské státy se operace účastní. Správa těchto nákladů je zajišťována v rámci stávajících prostředků a zdrojů a počáteční odhad je omezen na 20 % celkových operativních nákladů. V tomto případě stanoví zvláštní výbor ve svém rozhodnutí způsoby předběžného financování a náhradu předběžného financování budoucími zúčastněnými členskými státy a třetími stranami.
   Článek 30
   Finanční příspěvky třetích stran spravované Athenou
   1.   V souladu s příslušnými ustanoveními právního rámce operace a v návaznosti na rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru přijmout provádění nebo správu projektu operací nebo finanční příspěvek třetí strany nebo členského státu na výdaje vyplývající z operace, může zvláštní výbor rozhodnout, že správa prostředků na daný projekt nebo daného finančního příspěvku bude svěřena Atheně v rámci stávajících prostředků a zdrojů. To může zahrnovat projekty financované Unií.
   2.   Náklady související se správou příspěvku by měly být hrazeny z příspěvku samotného. Zvláštní výbor může rozhodnout, že některé náklady související s příspěvkem a týkající se aktivní fáze operace jsou na individuálním základě způsobilé jako společné výdaje.
   3.   Ke správě příspěvku třetí strany, Unie nebo členského státu správce po schválení zvláštním výborem sjedná a podepíše ad hoc správní ujednání s danou třetí stranou, Unií nebo členským státem, v němž jsou vymezeny účel příspěvku, náklady, které z něj mají být hrazeny, a způsoby správy příspěvku, včetně odpovědnosti velitele operace vůči zvláštnímu výboru. Správce zajistí, aby byla při správě daného příspěvku tato ad hoc ujednání dodržována, a poskytuje dotčenému přispěvateli přímo či prostřednictvím velitele operace veškeré příslušné informace týkající se správy příspěvku.
   Článek 31
   Úroky z prodlení
   1.   Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se pro platby příspěvků do rozpočtu Unie obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení stanovená článkem 78 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) nebo případně jiným nařízením, které je nahradí.
   2.   Není-li platba opožděna o více než dvacet dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než dvacet dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
   KAPITOLA 8

      PLNĚNÍ VÝDAJŮ

   Článek 32
   Zásady
   1.   Prostředky ve správě Atheny se používají podle zásad řádného finančního řízení, totiž hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti.
   2.   Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů Atheny v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:

               a)

               pověřené osoby na vhodné úrovni;

               b)

               rozsah přenesených pravomocí a

               c)

               rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.

         3.   Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných Athenou musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
   4.   Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Unie.
   5.   Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
   6.   Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
   Článek 33
   Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
   Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
   Článek 34
   Společné operativní náklady
   1.   Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo Athena, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
   2.   Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu Atheny na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem Atheny.
   3.   Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
   Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud operační okolnosti nevyžadují jiné řešení. Tato odchylka se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
   4.   Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
   5.   Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci Unie oprávněn plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
   KAPITOLA 9

      KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY

   Článek 35
   Vybavení a infrastruktura
   1.   Správce navrhne zvláštnímu výboru odpisovou sazbu pro vybavení a další prostředky pro všechny operace. Vyžadují-li to operační okolnosti, může velitel operace po schválení zvláštním výborem použít jinou odpisovou sazbu.
   2.   Velitel operace navrhne zvláštnímu výboru s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace.
   3.   Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem nalezení jejich konečného uplatnění, je-li to nutné.
   4.   Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operační potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:

               a)

               v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím Atheny hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;

               b)

               v případě vybavení prodej prostřednictvím Atheny členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba Athenou, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.

         5.   Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
   6.   Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
   7.   Je-li rozhodnuto, že si Athena ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
   KAPITOLA 10

      ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS

   Článek 36
   Účtování společných operativních nákladů
   Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od Atheny, výdajích, ke kterým přijal závazky, platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu Atheny a používaného pro operaci pod jeho velením.
   Článek 37
   Konsolidovaná účetní závěrka
   1.   Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
   2.   Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů Atheny. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
   KAPITOLA 11

      AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ

   Článek 38
   Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
   Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
   Článek 39
   Podmínky provádění kontrol
   1.   Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů Atheny musí před provedením svého úkolu získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným informacím v držení Rady nejméně do úrovně „SECRET UE/EU SECRET“ nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby musí dbát na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
   2.   Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů Atheny mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů Atheny poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
   Článek 40
   Externí audit účetnictví
   1.   Bylo-li plnění výdajů Atheny svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro audit vlastních výdajů.
   2.   Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést audit společných nákladů Atheny vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
   3.   Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
   Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem Atheny. Při plnění těchto úkolů:

               a)

               jsou členové sboru auditorů nadále placeni z prostředků své původní instituce; Athena nese jejich náklady na služební cesty v souladu s pravidly platnými pro úředníky Unie na odpovídajícím platovém stupni;

               b)

               členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení externího auditu účetnictví;

               c)

               členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;

               d)

               členové sboru ověřují během rozpočtového roku i po jeho skončení prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo předběžně financované Athenou plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.

         Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
   4.   Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
   5.   Náklady na audit prováděný auditory jménem Atheny se považují za společné náklady, které hradí Athena.
   Článek 41
   Interní audit účetnictví
   1.   Na návrh správce a po informování zvláštního výboru jmenuje generální tajemník Rady na období čtyř let, které lze prodloužit na celkovou dobu nepřekračující osm let, interního auditora Atheny a nejméně jednoho zástupce interního auditora; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat dostatečné záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nesmí být schvalující osobou ani účetním a nesmí se podílet na přípravě finančních výkazů.
   2.   Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a vydává doporučení ke zlepšení vnitřního auditu operací a podpoře řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
   3.   Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů Atheny nebo na plnění výdajů financovaných Athenou.
   4.   Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
   5.   Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o provedených interních auditech, v níž uvede počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
   6.   Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
   7.   Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
   Článek 42
   Výroční předávání účtů a účetní závěrka
   1.   Do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, podle toho, co nastane dříve, poskytne každý velitel operace účetnímu Atheny nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
   2.   Do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku sestaví správce za pomoci účetního a každého velitele operace finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
   3.   Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy Atheny.
   4.   Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu; zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   5.   Účetní, každý velitel operace a v příslušných případech správce uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty, inventární soupisy a související dokumenty po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria, a to způsobem, který je v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo případně jiným nařízením, které je nahradí. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
   6.   Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést zůstatek uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
   7.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
   8.   Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
   9.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených Atheně, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
   10.   Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Tyto údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
   Článek 43
   Uzavření účtů za operaci
   1.   Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
   2.   Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro Athenu a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 42.
   3.   Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
   4.   Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených Atheně, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
   KAPITOLA 12

      RŮZNÁ USTANOVENÍ

   Článek 44
   Odpovědnost
   1.   Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. Athena je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu nebo třetí strany proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
   2.   Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
   3.   Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy nebo třetí strany prostřednictvím Atheny. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
   4.   V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát nebo třetí strana prostřednictvím Atheny v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
   5.   Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
   Článek 45
   Bezpečnost
   Na utajované informace související s činností Atheny se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (5) nebo případně jiné rozhodnutí Rady, které je nahradí.
   Článek 46
   Ochrana osobních údajů
   Athena zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů v souladu ze zásadami a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6). Za tímto účelem přijme zvláštní výbor na návrh správce nezbytná prováděcí pravidla.
   Článek 47
   Přezkum a revize
   V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány Atheny.
   Článek 48
   Zrušení
   Rozhodnutí 2011/871/SZBP se zrušuje.
   Článek 49
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 27. března 2015.

            Za Radu

            předseda

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/871/SZBP ze dne 19. prosince 2011 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA) (Úř. věst. L 343, 23.12.2011, s. 35).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

      PŘÍLOHA I

         SPOLEČNÉ NÁKLADY, KTERÉ NESE ATHENA BEZ OHLEDU NA DOBU JEJICH VZNIKU

      V případech, kdy nelze následující společné náklady přiřadit přímo ke stanovené operaci, může zvláštní výbor rozhodnout o zanesení odpovídajících rozpočtových prostředků do obecné části ročního rozpočtu. Uvedené prostředky by měly být v co největším rozsahu zaneseny do článků vykazujících rozpočtu týkajících se operace, s níž nejvíce souvisejí.

                  1.

                  Náklady spojené s misí vzniklé veliteli operace a jeho pracovníkům v souvislosti s předložením účtů za operaci zvláštnímu výboru.

                  2.

                  Výplaty odškodného a náklady vyplývající z nároků a žalob hrazené prostřednictvím Atheny.

                  3.

                  Náklady na základě rozhodnutí o uskladnění materiálu, který byl společně pořízen pro účely operace (jsou-li tyto náklady přiřazeny k obecné části ročního rozpočtu, uvede se souvislost se stanovenou operací).

            Obecná část ročního rozpočtu kromě toho zahrnuje v případě potřeby rozpočtové prostředky na krytí těchto společných nákladů operací, na jejichž financování přispívají zúčastněné členské státy:

                  1)

                  bankovní náklady;

                  2)

                  náklady na provádění auditu;

                  3)

                  společné náklady související s přípravnou fází operace, vymezené v příloze II;

                  4)

                  náklady spojené s vývojem a údržbou účetního systému Atheny a jejího systému správy majetku;

                  5)

                  náklady na správní ujednání a rámcové smlouvy v souladu s článkem 11.

      PŘÍLOHA II

         SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S PŘÍPRAVNOU FÁZÍ OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA

      Doplňkové náklady nezbytné pro průzkumné mise a přípravu (zejména zjišťovací mise a průzkum) prováděné vojenským a civilním personálem s ohledem na určitou vojenskou operaci Unie: doprava, ubytování, využití prostředků sdělovací techniky, najmutí místního civilního personálu pro provedení mise (tlumočníků, řidičů atd.).
      Lékařské služby: náklady na pohotovostní záchranné evakuace (Medevac) osob, které se účastní průzkumných misí a příprav prováděních vojenským a civilním personálem s ohledem na určitou vojenskou operaci Unie, nemůže-li být lékařské ošetření poskytnuto přímo v prostoru operace.

      PŘÍLOHA III
      ČÁST A

         SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S AKTIVNÍ FÁZÍ OPERACÍ, KTERÉ VŽDY NESE ATHENA

      Při každé vojenské operaci Unie nese Athena níže uvedené nezbytné doplňkové náklady na operaci jako společné operativní náklady.
      1.   Doplňkové náklady na (mobilní nebo stálá) velitelství operací vedených Unií
      1.1   Definice velitelství, jejichž doplňkové náklady jsou financovány společně:
      a)   velitelství: velitelství, velitelské a servisní složky schválené v operačním plánu (OPLAN);
      b)   operační velitelství: stálé velitelství velitele operace mimo oblast operace, odpovědné za nábor, rozmístění, zabezpečení a obnovu ozbrojených sil Unie.
      Definice společných nákladů na operaci použitelných na operační velitelství se použije také pro generální sekretariát Rady, ESVČ a Athenu, pokud vykonávají činnost přímo spojenou s danou operací;
      c)   velitelství ozbrojených sil: velitelství ozbrojených sil Unie umístěné v oblasti operace;
      d)   velitelství operačních složek: dislokované ústředí velitele operačních složek Unie (tj. velitelů vzdušných, pozemních, námořních nebo jiných zvláštních sil, jejichž jmenování může být nezbytné podle druhu operace);
      e)   velitelství mise: velitelství operace Unie umístěné v oblasti operace, které nahrazuje některé nebo všechny funkce operačního velitelství a velitelství ozbrojených sil.
      1.2   Definice společně financovaných doplňkových nákladů:
      a)   náklady na dopravu: doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, zabezpečení a obnovy velitelství ozbrojených sil a velitelství operačních složek;
      b)   cestování a ubytování: cestovní náklady a náklady na ubytování související s misí vzniklé operačnímu velitelství pro oficiální služební cesty nezbytné pro operaci; cestovní náklady a náklady na ubytování vzniklé personálu z nasazených velitelství, cestujícímu v rámci oficiálních služebních cest do Bruselu nebo na jednání související operací;
      c)   doprava/cestování (kromě denních diet) velitelství v operačním prostoru: výdaje související s dopravou vozidly a jinými dopravními prostředky a náklady na přepravu, včetně cestovného pro vnitrostátní posily a návštěvníky; doplňkové náklady na palivo nad rámec obvyklých nákladů u standardních operací; pronájem dalších vozidel; náklady na pojištění právní odpovědnosti, které některé země ukládají mezinárodním organizacím provádějícím operace na jejich území;
      d)   správa: dodatečné vybavení kanceláří a ubytoven, smluvní a zásobovací služby, náklady na údržbu budov velitelství;
      e)   civilní personál najatý přímo v rámci způsobilého velitelství pro potřeby operace: civilní personál pracující v Unii, mezinárodní personál a personál v prostoru operace najatý v rozsahu nutném pro provedení operace, který překračuje obvyklé operační požadavky (včetně náhrad za práci přesčas);
      f)   komunikace mezi způsobilými velitelstvími a mezi způsobilými velitelstvími a jim přímo podřízenými silami: investiční výdaje na nákup a používání dodatečného vybavení sdělovací techniky a informačních technologií a náklady na poskytované služby (pronájem a údržba modemů, telefonních linek, satelitních telefonů, šifrovacích faxů, zabezpečených spojení, poskytovatelů internetu, datových spojení, místních sítí);
      g)   kasárna a ubytování/infrastruktura: výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravu nezbytných prostor pro velitelství v prostoru operace (pronájem budov, úkrytů, stanů), podle potřeby;
      h)   informování veřejnosti: náklady spojené s informačními kampaněmi a s informováním sdělovacích prostředků ve velitelství v souladu s informační strategií vypracovanou velitelstvím;
      i)   reprezentační fondy: náklady na úrovni velitelství, které jsou nezbytné pro vedení operace.
      2.   Doplňkové náklady spojené s poskytováním podpory ozbrojeným silám jako celku
      Níže uvedené náklady se považují za náklady vzniklé v důsledku rozmístění ozbrojených sil v prostoru operace:
      a)   práce týkající se rozmístění/infrastruktury: výdaje naprosto nezbytné pro síly jako celek ke splnění jejich poslání (společně užívané letiště, železnice, přístavy, hlavní logistické komunikace, včetně míst výstupu a předsunutých shromažďovacích prostor; průzkum, čerpání, úprava, rozvod a odvod vody, dodávky elektřiny a vody, zemní práce a statická ochrana sil, skladovací zařízení, zejména pro palivo a střelivo, logistické shromažďovací prostory; technická podpora pro společně financovanou infrastrukturu);
      b)   identifikační označení: zvláštní identifikační označení, průkazy totožnosti „Evropské unie“, odznaky, medaile, vlajky v barvách Unie nebo jiné identifikační označení ozbrojených sil nebo velitelství (vyjma oděvy, pokrývky hlavy nebo uniformy);
      c)   lékařské služby a lékařská zařízení: pohotovostní záchranná evakuace (Medevac): služby a vybavení rolí 2 a 3 v prostoru operace na úrovni operačních služeb a složek, jako jsou letiště a přístavy pro vylodění, jak je stanoveno v operačním plánu (OPLAN);
      d)   získávání informací: družicové snímky pro účely zpravodajství stanovené v operačním plánu (OPLAN), pokud jejich financování nelze zajistit z fondů, které jsou k dispozici v rámci rozpočtu Satelitního střediska Evropské unie (SATCEN);
      3.   Doplňkové náklady vzniklé Unii využitím společných prostředků a schopností NATO poskytnutých pro účely operace pod vedením Unie.
      Náklady, které vzniknou Unii na některou z jejích vojenských operací, uplatní-li dohody mezi Unií a NATO o uvolnění, kontrole a navrácení nebo odvolání společných prostředků a schopností NATO poskytnutých pro účely operace vedené Unií. Náhrady, které Unii poskytuje NATO.
      4.   Doplňkové náklady vzniklé Unii za zboží, služby nebo práce uvedené na seznamu společných nákladů a poskytnuté v rámci operace vedené Unií členským státem, orgánem Unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací podle ujednání uvedeného v článku 11. Náhrady poskytnuté státem, orgánem Unie nebo mezinárodní organizací na základě takového ujednání.
      ČÁST B

         SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S AKTIVNÍ FÁZÍ OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA, POKUD TAK RADA ROZHODNE

         Náklady na dopravu: doprava do prostoru a z prostoru operace za účelem rozmístění, podpory a obnovy ozbrojených sil.

         Velitelství mnohonárodních sil: mnohonárodní velitelství sil Unie nasazených v oblasti operace.
      ČÁST C

         SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY NESENÉ ATHENOU NA ŽÁDOST VELITELE OPERACE A PO SCHVÁLENÍ ZVLÁŠTNÍM VÝBOREM

      a)   kasárna a ubytování/infrastruktura: výdaje na pořízení, pronájem nebo úpravy prostor v prostoru operace (budov, úkrytů, stanů) podle potřeby ozbrojených sil rozmístěných v rámci operace;
      b)   nezbytné dodatečné vybavení: pronájem nebo nákup nepředpokládaného zvláštního vybavení, které se během operace ukáže jako nezbytné pro její další průběh, není-li zakoupené vybavení po skončení mise navráceno;
      c)   lékařské služby a lékařská zařízení: zřízení role 2 na úrovni operačních služeb a složek v prostoru operace v jiných případech než podle části A;
      d)   získávání informací: získávání informací (družicové snímky; zpravodajství, průzkum a sledování (ISR) v prostoru operace, včetně sledování vzduch-země (AGSR); zpravodajství lidských zdrojů);
      e)   jiné kritické schopnosti v prostoru operace: odminování, pokud je to pro operaci nezbytné, ochrana proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným zbraním (CBRN); skladování a ničení zbraní a střeliva shromážděných v oblasti operace.

      PŘÍLOHA IV

         SPOLEČNÉ OPERATIVNÍ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S VYPOŘÁDÁNÍM OPERACE, KTERÉ NESE ATHENA

      Náklady na nalezení konečného uplatnění pro infrastrukturu a vybavení pořízených ze společných prostředků pro účely operace.
      Doplňkové náklady na sestavení účetní závěrky za operaci. Způsobilé společné náklady se stanoví v souladu s přílohou III s ohledem na to, že pracovníci potřební k sestavení účetní závěrky patří k velitelství pro uvedenou operaci i poté, co ukončilo svou činnost.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1324 ze dne 28. července 2016 o jmenování jednoho náhradníka Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo

text:
               3.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 209/11

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1324
   ze dne 28. července 2016
   o jmenování jednoho náhradníka Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh německé vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

               (2)

               Po skončení funkčního období pana Jörga FELGNERA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako náhradník:

               —

               Sören HERBST, Mitglied des Stadtrates der Landeshauptstadt Magdeburg.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 28. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).