title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/381 ze dne 3. března 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině

text:
               4.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 58/34

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/381
   ze dne 3. března 2017,
   kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 5. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/119/SZBP (1).

               (2)

               Dne 4. března 2016 Rada prodloužila omezující opatření vůči šestnácti osobám do 6. března 2017 (2).

               (3)

               Na základě přezkumu omezujících opatření uvedených v rozhodnutí 2014/119/SZBP by použitelnost těchto omezujících opatření měla být prodloužena do 6. března 2018. Položka týkající se jedné osoby uvedené v příloze rozhodnutí 2014/119/SZBP by měla být vypuštěna.

               (4)

               Rozhodnutí 2014/119/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2014/119/SZBP se mění takto:

               1)

               v článku 5 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
               „Toto rozhodnutí se použije do dne 6. března 2018.“;

               2)

               příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 3. března 2017.

            Za Radu

            předseda

         M. FARRUGIA

      (1)  Rozhodnutí Rady 2014/119/SZBP ze dne 5. března 2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 66, 6.3.2014, s. 26).

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/318 ze dne 4. března 2016, kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 60, 5.3.2016, s. 76).

      PŘÍLOHA
      V příloze rozhodnutí 2014/119/SZBP se vypouští položka týkající se této osoby:

                  16.

                  Yuriy Volodymyrovych Ivanyushchenko


title: 2004/715/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. dubna 2004 o udělení absolutoria řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2002

text:
               21.4.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/9

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 21. dubna 2004
   o udělení absolutoria řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2002
   (2004/715/ES)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 330/9

         USNESENÍ
   Evropského parlamentu obsahující poznámky k rozhodnutí o udělení absolutoria řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2002


title: 2010/283/: Rozhodnutí Rady ze dne 19. ledna 2010 o existenci nadměrného schodku v Belgii

text:
               21.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/34

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 19. ledna 2010
   o existenci nadměrného schodku v Belgii
   (2010/283/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 ve spojení s čl. 126 odst. 13 a článkem 136 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   s ohledem na připomínky Belgie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

               (3)

               Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) (které je součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Nařízení (ES) č. 1467/97 upravuje postup při provádění článku 104 Smlouvy o založení Evropského společenství, který se stal článkem 126 Smlouvy o fungování Evropské unie. Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě o fungování Evropské unie obsahuje další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku. Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2) stanoví podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu.

               (4)

               Reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005 se snažila pokusila posílit jeho účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Tímto způsobem pakt poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.

               (5)

               Usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, je podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství, který se stal čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, povinna předložit Radě stanovisko. Komise došla po zohlednění své zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství, který se stal čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství, který se stal čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, k závěru, že v Belgii existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 11. listopadu 2009 předložila Radě stanovisko týkající se Belgie (3).

               (6)

               Podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie by Rada měla zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní před tím, než Rada rozhodne po celkovém zhodnocení, zda existuje nadměrný schodek. V případě Belgie jsou závěry z celkového zhodnocení uvedeny v tomto rozhodnutí.

               (7)

               Podle údajů oznámených belgickými orgány v říjnu 2009 dosáhne schodek veřejných financí v Belgii v roce 2009 hodnoty 5,9 % HDP, čímž překročí referenční hodnotu 3 % HDP a nebude se této hodnotě blížit. Plánované překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Vyplývá mimo jiné zejména z prudkého zhoršení hospodářské situace ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 se předpokládá, že HDP se v roce 2009 sníží o 2,9 % a v roce 2010 vzroste o 0,6 %. Na základě prognózy z podzimu 2009 dále nelze plánované překročení referenční hodnoty považovat za dočasné, jelikož se s přihlédnutím k již dostatečně upřesněným konsolidačním opatřením očekává, že se schodek ustálí na úrovni 5,8 % HDP v roce 2010 a 2011. Kritérium schodku stanovené ve Smlouvě není splněno.

               (8)

               Hrubý veřejný dluh se nepřetržitě snižoval z hodnoty 134 % HDP v roce 1993 na 84 % HDP v roce 2007. Operace na stabilizaci finančního sektoru v roce 2008 vedly ke zvýšení poměru dluhu k HDP téměř na 90 %. Proto tento poměr zůstal na úrovni značně převyšující referenční hodnotu 60 %. Podle údajů oznámených belgickými orgány v říjnu 2009 se plánovalo, že hrubý veřejný dluh v roce 2009 dosáhne hodnoty 97,6 % HDP. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládá, že poměr dluhu k HDP vzroste přibližně na 97 % v roce 2009, na 101 % v roce 2010 a na 104 % v roce 2011. Nelze se domnívat, že se poměr dluhu k HDP dostatečně snižuje a že se blíží referenční hodnotě uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě není splněno.

               (9)

               Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze k „významným faktorům“ u kroků vedoucích k rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přihlížet pouze tehdy, pokud schodek splňuje dvojí podmínku: schodek zůstane blízko referenční hodnotě a překročení referenční hodnoty je dočasné. Tato dvojí podmínka není v případě Belgie splněna. Významné faktory nejsou tedy u kroků vedoucích k tomuto rozhodnutí zohledněny,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Belgii existuje nadměrný schodek.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

      V Bruselu dne 19. ledna 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         E. SALGADO

      (1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

      (3)  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Belgie jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2


title: 2005/196/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 21. února 2005 o podpisu a prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky

text:
               11.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 65/25

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 21. února 2005
   o podpisu a prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky
   (2005/196/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise sjednala jménem Společenství dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky, aby byla prodloužena stávající dvoustranná dohoda o obchodu s textilními výrobky s Ukrajinou.

               (2)

               Dohoda měla být podepsána jménem Společenství s výhradou jejího případného pozdějšího uzavření.

               (3)

               Do ukončení příslušných postupů pro její uzavření je vhodné provádět tuto dohodu prozatímně od 1. ledna 2005, a to s výhradou vzájemnosti,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky, jménem Evropského společenství, s výhradou jejího případného pozdějšího uzavření.
   Článek 2
   Dohoda ve formě výměny dopisů uvedená v článku 1 bude prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 do dokončení postupů pro její uzavření, a to s výhradou vzájemnosti.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 3
   Komise může postupem podle článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (1) přijmout opatření uvedená v bodě 6 dohody ve formě výměny dopisů podepsané dne 19. prosince 2000 (2), která spočívají v znovuzavedení kvótového režimu uplatňovaného v průběhu roku 2000 v případě, že Ukrajina neuplatní celní sazby stanovené v bodu 1.5 dohody ve formě výměny dopisů uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 21. února 2005.

            Za Radu

         J. ASSELBORN

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2200/2004 (Úř. věst. L 374, 22.12.2004, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 16, 18.1.2001, s. 3.
   DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ MEZI
   Evropským společenstvím a Ukrajinou, zastoupenou vládou Ukrajiny, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky z roku 1993
   Vážený pane,
   mám tu čest odvolat se na Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky z roku 1993, naposledy pozměněnou dohodou ve formě výměny dopisů podepsanou dne 19. prosince 2000 (dále jen „dohoda“).

               1.

               Podle jejího čl. 20 odst. 1 se má dohoda provádět pouze do 31. prosince 2004. Evropské společenství navrhuje prodloužit dobu platnosti dohody s výhradou těchto změn a podmínek:

                           1.1.

                           Příloha I dohody, která obsahuje seznam výrobků uvedených v článku 1 dohody a obsahuje kategorie a popis zboží pro textilní výrobky, se nahrazuje přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 (1). Aniž jsou dotčena obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, má popis zboží pouze informativní hodnotu, protože výrobky spadající do jednotlivých kategorií jsou určeny v rámci dané přílohy prostřednictvím kódů KN. Pokud je před kódem KN symbol „ex“, jsou výrobky v každé kategorii určeny rozsahem kódu KN a rozsahem odpovídajícího popisu.

                           1.2.

                           V čl. 2 odst. 1 dohody se zrušuje druhá věta a v protokolu A dohody se zrušuje hlava III.

                           1.3.

                           V čl. 20 odst. 1 dohody se druhá věta nahrazuje tímto:
                           „Bude prováděna do 31. prosince 2005.“

                           1.4.

                           V čl. 20 odst. 1 dohody se doplňuje nová věta, která zní:
                           „Poté bude použitelnost všech ustanovení této dohody automaticky prodloužena o období jednoho roku až do 31. prosince 2006, neoznámí-li jedna ze stran straně druhé nejméně šest měsíců před 31. prosincem 2005, že s prodloužením nesouhlasí.“

                           1.5.

                           Celní sazby používané Ukrajinou na vývozy výrobků pocházejících z ES a spadajících pod kapitoly harmonizovaného systému 50 až 63 nepřekročí sazby sjednané ve výměně dopisů podepsané dne 19. prosince 2000.

               2.

               Stane-li se Ukrajina členem Světové obchodní organizace (WTO) před uplynutím doby platnosti dohody, použijí se ode dne přistoupení Ukrajiny k WTO dohody a pravidla WTO.

               3.

               Byl bych Vám zavázán, kdybyste laskavě potvrdil souhlas Vaší vlády s výše uvedeným. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů, která vstoupí v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí, že byly dokončeny vnitřní právní postupy k tomu nezbytné. Do té doby bude prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 s výhradou vzájemnosti.

         Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.
   Hecho en Bruselas, el
   V Bruselu dne
   Udfærdiget i Bruxelles, den
   Geschehen zu Brüssel am
   Brüssel,
   Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
   Done at Brussels,
   Fait à Bruxelles, le
   Fatto a Bruxelles, addì
   Briselÿ,
   Priimta Briuselyje,
   Kelt Brüsszelben,
   Magÿmula fi Brussel,
   Gedaan te Brussel,
   Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
   Feito em Bruxelas,
   V Bruseli
   V Bruslju,
   Tehty Brysselissä
   Utfärdat i Bryssel den
   Вчинено в м.

      Por la Comunidad Europea
      Za Evropské společenství
      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar
      За Європейське Спiвтовариство

   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dopisu z dnešního dne tohoto znění:

      „Vážený pane,
      Mám tu čest odvolat se na Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky z roku 1993, naposledy pozměněnou dohodou ve formě výměny dopisů podepsanou dne 19. prosince 2000 (dále jen ‚dohoda‘).

                  1.

                  Podle jejího čl. 20 odst. 1 se má dohoda provádět pouze do 31. prosince 2004. Evropské společenství navrhuje prodloužit dobu platnosti dohody s výhradou těchto změn a podmínek:

                              1.1.

                              Příloha I dohody, která obsahuje seznam výrobků uvedených v článku 1 dohody a obsahuje kategorie a popis zboží pro textilní výrobky, se nahrazuje přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 (2). Aniž jsou dotčena obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, má popis zboží pouze informativní hodnotu, protože výrobky spadající do jednotlivých kategorií jsou určeny v rámci dané přílohy prostřednictvím kódů KN. Pokud je před kódem KN symbol ‚ex‘, jsou výrobky v každé kategorii určeny rozsahem kódu KN a rozsahem odpovídajícího popisu.

                              1.2.

                              V čl. 2 odst. 1 dohody se zrušuje druhá věta a v protokolu A dohody se zrušuje hlava III.

                              1.3.

                              V čl. 20 odst. 1 dohody se druhá věta nahrazuje tímto:
                              ‚Bude prováděna do 31. prosince 2005.‘

                              1.4.

                              V čl. 20 odst. 1 dohody se doplňuje nová věta, která zní:
                              ‚Poté bude použitelnost všech ustanovení této dohody automaticky prodloužena o období jednoho roku až do 31. prosince 2006, neoznámí-li jedna ze stran straně druhé nejméně šest měsíců před 31. prosincem 2005, že s prodloužením nesouhlasí.‘

                              1.5.

                              Celní sazby používané Ukrajinou na vývozy výrobků pocházejících z ES a spadajících pod kapitoly harmonizovaného systému 50 až 63 nepřekročí sazby sjednané ve výměně dopisů podepsané dne 19. prosince 2000.

                  2.

                  Stane-li se Ukrajina členem Světové obchodní organizace (WTO) před uplynutím doby platnosti dohody, použijí se ode dne přistoupení Ukrajiny k WTO dohody a pravidla WTO.

                  3.

                  Byl bych Vám zavázán, kdybyste laskavě potvrdil souhlas Vaší vlády s výše uvedeným. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů, která vstoupí v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí, že byly dokončeny vnitřní právní postupy k tomu nezbytné. Do té doby bude prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 s výhradou vzájemnosti.“

   Mám tu čest potvrdit, že výše uvedené je pro vládu Ukrajiny přijatelné a že v souladu s Vaším návrhem tvoří Váš dopis společně s tímto dopisem dohodu.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.
   Вчинено в м.
   Hecho en Bruselas, el
   V Bruselu dne
   Udfærdiget i Bruxelles, den
   Geschehen zu Brüssel am
   Brüssel,
   Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
   Done at Brussels,
   Fait à Bruxelles, le
   Fatto a Bruxelles, addì
   Briselÿ,
   Priimta Briuselyje,
   Kelt Brüsszelben,
   Magÿmula fi Brussel,
   Gedaan te Brussel,
   Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
   Feito em Bruxelas,
   V Bruseli
   V Bruslju,
   Tehty Brysselissä
   Utfärdat i Bryssel den

      За Уряд України
      Por el Gobierno de Ucrania
      Za vládu Ukrajiny
      For regeringen for Ukraine
      Für die Regierung der Ukraine
      Ukraina valitsuse nimel
      Για την Κυβέρνηση της Ουκρανίας
      For the Government of Ukraine
      Pour le gouvernement ukrainien
      Per il governo dell’Ucraina
      Ukrainas valdības vārdā
      Ukrainos Vyriausybės vardu
      Ukrajna kormánya részéről
      Għall-Gvern ta’ l-Ukrajna
      Voor de Regering van Oekraïne
      W imieniu Rządu Ukrainy
      Pelo Governo da Ucrânia
      Za vládu Ukrajiny
      Za Vlado Ukrajine
      Ukrainan hallituksen puolesta
      För Ukrainas regering

      (1)  Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2200/2004 (Úř. věst. L 374, 22.12.2004, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2200/2004 (Úř. věst. L 374, 22.12.2004, s. 1).


title: 2008/143/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé

text:
               21.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/23

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 28. ledna 2008
   o uzavření Dohody o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé
   (2008/143/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 12. února 1998 pověřila Rada Komisi, aby zahájila jednání o uzavření Dohody o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé (dále jen „dohoda“), a stanovila pro tento účel směrnice pro jednání.

               (2)

               Tato jednání byla úspěšná a Komise dohodu dne 12. prosince 2001 parafovala.

               (3)

               Dohoda byla podepsána dne 6. prosince 2002 v Bruselu s výhradou pozdějšího uzavření.

               (4)

               Protokol, kterým se mění dohoda, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, byl podepsán dne 5. září 2005 v Pekingu.

               (5)

               V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 přistoupí Bulharsko a Rumunsko k této dohodě prostřednictvím protokolu mezi Radou a Čínskou lidovou republikou.

               (6)

               Byly dokončeny nezbytné ústavní a institucionální postupy a dohoda by proto měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody (2) je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady provede jménem Společenství a jeho členských států oznámení uvedené v čl. 15 odst. 2 dohody.

      V Bruselu dne 28. ledna 2008.

            Za Radu

            předseda

         D. RUPEL

      (1)  Stanovisko ze dne 2. září 2003 (Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 102).

      (2)  Viz strana 25 v tomto čísle Úředního věstníku.
    ---documentbreak---

               21.2.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/25

         PŘEKLAD
   DOHODA
   o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a vládou Čínské lidové republiky na straně druhé
   BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
   ŘECKÁ REPUBLIKA,
   ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
   IRSKO,
   ITALSKÁ REPUBLIKA,
   LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
   NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
   PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
   FINSKÁ REPUBLIKA,
   ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
   SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
   strany Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „členské státy Společenství“) a
   EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ,
   dále jen „Společenství“,
   na jedné straně a
   VLÁDA ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY
   dále jen „Čína“,
   na straně druhé,
   BEROUCE V ÚVAHU dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou z května roku 1985;
   BEROUCE V ÚVAHU význam námořních vztahů existujících mezi Společenstvím a jeho členskými státy a Čínou;
   PŘESVĚDČENI, že spolupráce na mezinárodní úrovni v námořní oblasti mezi oběma stranami bude přínosem pro rozvoj obchodních a hospodářských vztahů mezi Čínou a Společenstvím a jeho členskými státy;
   OCHOTNI dále upevňovat a konsolidovat vztahy v oblasti mezinárodní námořní dopravy na základě rovnosti a vzájemného prospěchu;
   UZNÁVAJÍCE význam služeb v námořní dopravě a přejíce si ještě více podporovat multimodální přepravu zahrnující úsek na moři za účelem zvýšení účinnosti v rámci dopravního řetězce;
   UZNÁVAJÍCE význam dalšího rozvíjení pružného a tržně zaměřeného přístupu a přínos, kterým pro hospodářské subjekty obou stran bude řízení a provoz jejich vlastních služeb v oblasti mezinárodní nákladní dopravy v rámci účinného systému mezinárodní námořní dopravy;
   BEROUCE V ÚVAHU stávající dvoustranné námořní dohody mezi členskými státy Společenství a Čínou;
   PODPORUJÍCE mnohostranná jednání o námořní dopravě ve Světové obchodní organizaci;
   ZA BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ:
   Isabelle DURANT
   místopředsedkyně vlády a ministryně mobility a dopravy
   ZA DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ:
   Bendt BENDTSEN
   ministr hospodářství, obchodu a průmyslu
   ZA SPOLKOVOU REPUBLIKU NĚMECKO:
   Manfred STOLPE
   spolkový ministr dopravy, výstavby a bydlení
   Wilhelm SCHÖNFELDER
   velvyslanec, stálý zástupce Spolkové republiky Německo
   ZA ŘECKOU REPUBLIKU:
   Georgios ANOMERITIS
   ministr obchodního loďstva
   ZA ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ:
   Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ
   ministr pro vnitřní rozvoj
   ZA FRANCOUZSKOU REPUBLIKU:
   Pierre SELLAL
   velvyslanec, stálý zástupce Francouzské republiky
   ZA IRSKO:
   Peter GUNNING
   náměstek stálého zástupce Irska
   ZA ITALSKOU REPUBLIKU:
   Pietro LUNARDI
   ministr infrastruktury a dopravy
   ZA LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ:
   Henri GRETHEN
   ministr hospodářství, ministr dopravy
   ZA NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ:
   Roelf Hendrik de BOER
   ministr dopravy, spojů a veřejných prací
   ZA RAKOUSKOU REPUBLIKU:
   Mathias REICHHOLD
   spolkový ministr dopravy, inovace a technologie
   ZA PORTUGALSKOU REPUBLIKU:
   Luís Francisco VALENTE DE OLIVEIRA
   ministr veřejných prací, dopravy a bytové výstavby
   ZA FINSKOU REPUBLIKU:
   Kimmo SASI
   ministr dopravy a spojů
   ZA ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ:
   Ulrica MESSING
   ministryně spojů
   ZA SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA:
   David JAMIESON
   státní podtajemník ministerstva dopravy
   ZA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ:
   Bendt BENDTSEN
   ministr hospodářství, obchodu a průmyslu Dánského království
   úřadující předseda Rady Evropské unie
   Loyola de PALACIO
   místopředsedkyně Komise Evropských společenství
   ZA VLÁDU ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLIKY:
   Chunxian ZHANG
   ministr spojů Čínské lidové republiky,
   DOHODLI NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:
   Článek 1
   Účel
   Účelem této dohody je zlepšit podmínky provozování námořní nákladní dopravy z a do Číny, z a do Společenství, jakož i z a do Společenství a Číny na jedné straně a třetích zemí na straně druhé v zájmu hospodářských subjektů stran. Dohoda spočívá na zásadách volného pohybu služeb v námořní dopravě, volného přístupu k nákladu a dopravnímu styku s třetími zeměmi, neomezeného přístupu k využívání přístavů a pomocných služeb a nediskriminačního zacházení při jejich využívání, a to i pokud jde o obchodní zastoupení. Zahrnuje veškeré aspekty služeb „od domu k domu“.
   Článek 2
   Oblast působnosti
   1.   Tato dohoda se vztahuje na služby v mezinárodní námořní nákladní dopravě a logistické služby, včetně multimodální dopravy zahrnující úsek na moři, mezi čínskými přístavy a přístavy členských států Společenství, jakož i na mezinárodní námořní nákladní dopravu mezi přístavy členských států Společenství. Vztahuje se i na dopravní styk s třetími zeměmi a na pohyb zařízení, jako jsou například prázdné kontejnery, které není přepravováno za úplatu jako náklad, mezi čínskými přístavy nebo mezi přístavy členského státu Společenství.
   Za součást mezinárodní námořní dopravy se považuje plavba plavidel jedné strany z jednoho přístavu druhé strany do jiného nebo z jednoho přístavu členského státu Společenství do jiného za účelem nakládky zboží určeného na vývoz či vykládky zboží dovezeného ze zahraničí.
   Tato dohoda se nevztahuje na vnitrostátní dopravu probíhající pouze mezi čínskými přístavy nebo mezi přístavy některého členského státu Společenství.
   2.   Tato dohoda nemá vliv na uplatňování dvoustranných námořních dohod uzavřených mezi Čínou a členskými státy Společenství v otázkách spadajících mimo oblast působnosti této dohody.
   3.   Tato dohoda se nedotýká práva plavidel třetích stran provozovat nákladní a osobní dopravu mezi přístavy stran nebo mezi přístavy některé ze stran a třetí strany.
   Článek 3
   Definice
   Pro účely této dohody se rozumí:

               a)

               „službami v mezinárodní námořní nákladní dopravě a logistickými službami“ poskytování služeb v oblasti mezinárodní námořní přepravy nákladů a s nimi spojených služeb manipulace s nákladem, jeho uskladnění a skladování, služeb celního odbavení, služeb skladování a úschovy kontejnerů v přístavech i ve vnitrozemí, služeb agentur zprostředkujících lodní dopravu a spedičních služeb;

               b)

               „multimodálními dopravními operacemi“ přeprava zboží, při níž je použito více než jednoho způsobu dopravy a která zahrnuje úsek na moři, na základě jednoho přepravního dokladu;

               c)

               „službami agentury zprostředkující lodní dopravu“ činnost zprostředkovatele spočívající v zastupování obchodních zájmů jedné nebo více společností liniové lodní dopravy nebo společností provozujících lodní dopravu, a to v rámci dané geografické oblasti a pro následující účely:

                           —

                           marketing a prodej služeb v námořní dopravě a souvisejících služeb, od cenové nabídky po fakturaci a vydávání nákladních listů jménem společností, uzavírání smluv ohledně nutně souvisejících služeb, příprava dokumentace a poskytování obchodních informací,

                           —

                           jednání jménem společností při organizaci zastávek lodi v přístavu nebo, je-li to zapotřebí, při převzetí nákladu;

               d)

               „spedičními službami“ činnost spočívající v organizování a sledování přepravních operací jménem zasilatelů prostřednictvím uzavírání smluv o souvisejících službách, přípravy dokumentace a poskytování obchodních informací;

               e)

               „společností provozující lodní dopravu“ společnost, která splňuje následující podmínky:

                           i)

                           je založena v souladu s veřejným či soukromým právem Číny, Společenství nebo členského státu Společenství,

                           ii)

                           má sídlo, ústřední správu nebo hlavní provozovnu v Číně nebo ve Společenství,

                           iii)

                           poskytuje služby v mezinárodní lodní dopravě prostřednictvím plavidel, jejichž je vlastníkem nebo provozovatelem.

                     Ustanovení této dohody se vztahují rovněž na společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo území Společenství nebo Číny a ovládané státními příslušníky členského státu Společenství nebo Číny, jsou-li jejich plavidla registrována v daném členském státě nebo v Číně v souladu s jejich právními předpisy

               f)

               „dceřinou společností“ společnost, která je vlastněná společností provozující lodní dopravu a která má právní subjektivitu;

               g)

               „pobočkou“ provozovna, která je vlastněná společností provozující lodní dopravu a která nemá právní subjektivitu;

               h)

               „zastoupením“ zastoupení společnosti provozující lodní dopravu jedné strany usazené na území druhé strany;

               i)

               „plavidlem“ jakákoli obchodní loď zapsaná v souladu s právními předpisy Číny, Společenství nebo jeho členských států v lodním registru kterékoli ze stran pod vlajkou této strany a používaná v mezinárodní námořní dopravě, včetně plavidel plujících pod vlajkou třetí země, ale vlastněných nebo provozovaných společností provozující lodní dopravu z Číny nebo členského státu Společenství. Tento pojem však nezahrnuje válečné lodě a jakékoli další neobchodní lodě.

         Článek 4
   Poskytování služeb
   1.   Každá ze stran nadále poskytuje plavidlům plujícím pod vlajkou druhé strany nebo provozovaným státními příslušníky či společnostmi druhé strany nediskriminační zacházení ve srovnání se zacházením poskytovaným jejím vlastním plavidlům, pokud jde o přístup do přístavů, využívání infrastruktury a pomocných námořních služeb v těchto přístavech, jakož i související poplatky, celní náležitosti a přidělování kotvišť a zařízení pro nakládku a vykládku.
   2.   Strany se zavazují účinně uplatňovat zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodní námořní dopravě na nediskriminačním a obchodním základě.
   3.   Při používání zásad uvedených v odstavci 1 a 2 strany:

               a)

               nezačlení do budoucích dvoustranných dohod o službách v námořní dopravě s třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dvoustranných dohodách, ukončí je v přiměřené časové lhůtě;

               b)

               ke vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná správní, technická nebo jiná opatření, která by mohla představovat nepřímé omezení nebo mít diskriminační účinky na svobodu poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě;

               c)

               od vstupu této dohody v platnost upustí od provádění správních, technických nebo legislativních opatření, v jejichž důsledku by mohlo dojít k diskriminaci státních příslušníků nebo společností druhé strany v oblasti poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.

         4.   Pro mezinárodní nákladní dopravu mezi čínskými přístavy nebo mezi přístavy členských států Společenství umožní jedna strana společnostem provozujícím lodní dopravu druhé strany na nediskriminačním základě a za podmínek, na nichž se dotyčné společnosti dohodly, přístup ke sběrným a distribučním službám poskytovaným společnostmi provozujícími lodní dopravu, které jsou registrovány na území první strany, a využívání těchto služeb.
   Článek 5
   Obchodní přítomnost
   V případě činností týkajících se poskytování služeb v mezinárodní námořní nákladní dopravě a logistických služeb, včetně multimodálních dopravních operací typu „z domu do domu“, umožní každá ze stran společnostem provozujícím lodní dopravu druhé strany zřizovat dceřiné společnosti, pobočky či zastoupení, jejichž budou plným vlastníkem či ve kterých jim bude náležet investiční podíl, a v případě dceřiných společností a poboček jim umožní vykonávání ekonomické činnosti v souladu se svými právními předpisy. Takovéto činnosti zahrnují zejména:

               1.

               získávání objednávek na přepravu nákladu a rezervace přepravního prostoru;

               2.

               vyhotovení, potvrzení, vyřízení a vydání náložného listu, včetně průběžného konosamentu běžně uznávaného v mezinárodní námořní dopravě; přípravu dokumentace týkající se přepravních a celních dokladů;

               3.

               stanovení, výběr a úhradu poplatků za dopravu a jiných poplatků vyplývajících ze smluv o službách nebo z přepravních sazeb;

               4.

               sjednání a podepsání smlouvy o službách;

               5.

               podepsání smluv o silniční a železniční přepravě, manipulaci s nákladem a dalších souvisejících pomocných službách;

               6.

               stanovení a zveřejnění přepravních sazeb;

               7.

               provádění marketingové činnosti související s jejich službami;

               8.

               vlastnění vybavení nezbytného pro hospodářskou činnost;

               9.

               poskytování obchodních informací jakýmkoliv způsobem, včetně počítačových informačních systémů a elektronické výměny dat, s výhradou jakýchkoliv nediskriminačních omezení týkajících se telekomunikací;

               10.

               zřizování společných podniků s jakoukoli v daném místě usazenou společností zprostředkující lodní dopravu za účelem podnikání souvisejícího s jejím působením, jako například organizování zastávek plavidel v přístavech nebo přebírání dodávek nákladu k odeslání.

         Článek 6
   Průhlednost
   1.   Každá ze stran po předchozí konzultaci a náležitém předběžném oznámení neprodleně zveřejní veškerá příslušná opatření s obecnou působností, která se dotýkají provádění této dohody.
   2.   Nelze-li provést zveřejnění podle odstavce 1, zpřístupní se takové informace jinak.
   3.   Každá ze stran bude neprodleně reagovat na veškeré žádosti druhé strany o konkrétní informace ohledně kteréhokoli z jejích opatření s obecnou působností ve smyslu odstavce 1.
   Článek 7
   Vnitrostátní úprava
   1.   Strany zajistí, aby veškerá opatření s obecnou působností ovlivňující obchod se službami v mezinárodní námořní dopravě byla vykonávána přiměřeným, objektivním a nestranným způsobem.
   2.   V případech, kdy se vyžaduje povolení, informují příslušné orgány dané strany žadatele o rozhodnutí v přiměřené časové lhůtě od podání žádosti, kterou lze podle vnitrostátních právních předpisů prohlásit za úplnou. Na žádost žadatele mu příslušné orgány strany poskytnou bez zbytečných průtahů informace ohledně stavu žádosti.
   3.   K zajištění toho, aby opatření týkající se technických norem a požadavků a postupů pro udělování licencí nevytvářela zbytečné překážky obchodu, budou požadavky vycházet z objektivních, nediskriminačních a předem stanovených transparentních kritérií, jako je například schopnost poskytovat danou službu; a v případě postupů pro vydávání licencí nebudou samy omezovat nebo bránit poskytování dané služby.
   Článek 8
   Klíčový personál
   Dceřiné společnosti, pobočky či zastoupení, které jsou plně vlastněné společnostmi jedné strany provozujícími lodní dopravu nebo v nichž těmto společnostem náleží investiční podíl, usazené na území druhé strany, jsou oprávněny zaměstnávat klíčový personál v souladu s platnými právními předpisy hostitelské země bez ohledu na státní příslušnost těchto zaměstnanců. Každá ze stran usnadní získávání pracovních povolení a víz pro zahraniční zaměstnance.
   Článek 9
   Platby a pohyb kapitálu
   1.   Příjmy státních příslušníků nebo společností jedné strany získané z operací v mezinárodní námořní dopravě a z multimodálních dopravních operací na území druhé strany mohou být hrazeny ve volně směnitelné měně
   2.   Příjmy a výdaje související s hospodářskou činností dceřiných společností, poboček a zastoupení společností provozujících lodní dopravu jedné strany usazených na území druhé strany mohou být vedeny v měně hostitelské země. Zůstatek po úhradě místních poplatků výše uvedenými společnostmi provozujícími lodní dopravu, dceřinými společnostmi, pobočkami či zastoupeními může být volně převeden do zahraničí ve směném kurzu banky platném v den převodu.
   Článek 10
   Spolupráce v námořní oblasti
   Strany za účelem stimulace rozvoje svého námořního průmyslu podporují své příslušné orgány, společnosti provozující lodní dopravu, přístavy, příslušné výzkumné instituce, univerzity a vysoké školy ve spolupráci, zejména včetně těchto oblastí:

               1.

               výměny názorů souvisejících s jejich činností v rámci mezinárodních námořních organizací;

               2.

               formulace a zdokonalování právních předpisů týkajících se námořní dopravy a správy trhů;

               3.

               podpory účinných dopravních služeb pro mezinárodní námořní obchod efektivním využíváním přístavů a loďstev stran;

               4.

               zaručení bezpečnosti lodní dopravy a předcházení znečištění moří;

               5.

               podpory vzdělávání a přípravy v námořních oborech, zejména přípravy námořníků;

               6.

               výměny personálu, vědeckých informací a technologií;

               7.

               zvýšení jejich úsilí v boji proti pirátství a terorismu.

         Článek 11
   Konzultace a řešení sporů
   1.   Strany zavedou vhodné postupy pro zajištění řádného provádění této dohody.
   2.   Pokud mezi stranami vznikne jakýkoli spor o výklad nebo provádění této dohody, jejich příslušné orgány se vynasnaží tento spor vyřešit přátelským jednáním. V případě, že nebude dosaženo dohody, bude věc řešena diplomatickou cestou.
   Článek 12
   Změna
   Tato dohoda může být změněna písemnou dohodou mezi stranami a změna vstoupí v platnost souladu s postupy uvedenými v čl. 15 odst. 2.
   Článek 13
   Územní působnost
   Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství za podmínek v uvedené smlouvě stanovených, a na straně druhé na území Číny.
   Článek 14
   Původní znění
   Tato dohoda byla sepsána v dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském, švédském a čínském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
   Článek 15
   Doba trvání a vstup v platnost
   1.   Tato dohoda se uzavírá na dobu pěti let. Bude každoročně mlčky obnovována, pokud ji jedna ze stran písemně nevypoví šest měsíců před dnem skončení platnosti.
   2.   Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými postupy.
   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni, kdy si strany navzájem oznámí ukončení postupů podle prvního pododstavce.
   3.   Je-li tato dohoda v některých otázkách méně příznivá než stávající dvoustranné dohody mezi jednotlivými členskými státy Společenství a Čínou, jsou určující výhodnější ustanovení, aniž jsou dotčeny závazky Společenství a s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství. Ustanovení této dohody nahrazují ustanovení předchozích dvoustranných dohod uzavřených mezi členskými státy Společenství a Čínou, pokud jsou taková ustanovení uvedených dohod s ustanoveními této dohody neslučitelná, s výjimkou uvedenou v předchozí větě, nebo pokud jsou s nimi totožná. Ustanovení stávajících dvoustranných dohod, na něž se tato dohoda nevztahuje, jsou nadále použitelná.

      EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
      TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
      ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten dieses Abkommen unterzeichnet.
      ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.
      IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.
      EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leur signature sur le présent accord.
      IN FEDE DI CHE i Plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.
      TEN BLIJKE WAARVAN de, hiertoe naar behoren gemachtigde, ondergetekenden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld.
      EM FÉ DO QUE, os abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no presente Acordo.
      TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

      Hecho en Bruselas, el seis de diciembre del dos mil dos.
      Udfærdiget i Bruxelles den sjette december to tusind og to.
      Geschehen zu Brüssel am sechsten Dezember zweitausendzwei.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δύο.
      Done at Brussels on the sixth day of December in the year two thousand and two.
      Fait à Bruxelles, le six décembre deux mille deux.
      Fatto a Bruxelles, addì sei dicembre duemiladue.
      Gedaan te Brussel, de zesde december tweeduizendtwee.
      Feito em Bruxelas, em seis de Dezembro de dois mil e dois.
      Tehty Brysselissä kuudentena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksi.
      Som skedde i Bryssel den sjätte december tjugohundratvå.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
         Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
         Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la Republique française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         Pela República Portuguesa

         Suomen tasavallan puolesta

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Voor de Europese Gemeenschap
         Pela Comunidade Europeia
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1565 ze dne 13. září 2017 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice

text:
               20.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 242/14

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/1565
   ze dne 13. září 2017
   o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   v souladu s řádným legislativním postupem (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Vztahy mezi Evropskou unií (dále jen „Unie“) a Moldavskou republikou se nadále rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Moldavská republika přistoupila k Východnímu partnerství v roce 2009 a poté následovala jednání o dohodě o přidružení mezi Unií a Moldavskou republikou. Tato dohoda (2) (dále jen „dohoda o přidružení“), která zahrnuje postupné zavádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (dále jen „DCFTA“), byla podepsána dne 27. června 2014 a vstoupila v platnost dne 1. července 2016.

               (2)

               Hospodářství Moldavské republiky je výrazně ovlivněno politickou nestabilitou z období mezi volbami v listopadu 2014 a lednu 2016, jakož i skandálem s bankovními podvody, slabou hospodářskou činností v regionu a zákazy dovozu, které vydalo Rusko. Tato situace vedla v průběhu loňského roku ke vzniku recese, rostoucímu obchodnímu schodku a výraznému poklesu devizových rezerv.

               (3)

               Po jmenování nové vlády a nového guvernéra Národní banky Moldavska na začátku roku 2016 prokázaly moldavské orgány opětovné odhodlání pokročit s nezbytnými politickými reformami a řešit problémy země se správou finančního sektoru a v oblasti správy veřejných financí.

               (4)

               Aby se toto nové odhodlání k reformám podpořilo, byl v návaznosti na závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 15. února 2016 mezi Unií a Moldavskou republikou dohodnut plán pro prioritní reformy. Moldavská republika při provádění tohoto plánu značně pokročila.

               (5)

               V souvislosti s politickou transformací a hospodářskými problémy se orgány Moldavské republiky a Mezinárodní měnový fond (MMF) v červenci 2016 dohodly na tříleté rozšířené úvěrové facilitě a rozšířené finanční facilitě (ECF/EFF) v hodnotě 178,7 milionu USD. Toto ujednání schválila správní rada MMF dne 7. listopadu 2016. Očekává se, že v rámci tohoto programu MMF orgány Moldavské republiky dosáhnou rychlého zlepšení v oblasti správy a dohledu ve finančním sektoru, aby se posílily politiky zajišťující makroekonomickou a finanční stabilitu a podpořil se udržitelný růst podporující začlenění.

               (6)

               Vzhledem k zhoršující se hospodářské situaci a výhledu požádala Moldavská republika v srpnu 2015 Unii o doplňující makrofinanční pomoc a tuto žádost zopakovala v březnu 2016.

               (7)

               Orientační příspěvek Unie pro Moldavskou republiku v rámci evropského nástroje sousedství činí 610–746 milionů EUR, včetně rozpočtové podpory a technické pomoci. Nicméně úhrady rozpočtové podpory ze strany Unie byly pozastaveny na počátku roku 2015 a jejich obnovení je podmíněno tím, že bude schválen nový program MMF a budou splněny veškeré podmínky rozpočtové podpory.

               (8)

               Vzhledem k tomu, že Moldavská republika je země, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, měla by být považována za způsobilou pro získání makrofinanční pomoci Unie.

               (9)

               Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit potřeby příjemce, pokud jde o bezprostřední zajištění vnějšího financování, a měla by podpořit provádění programu politik, jehož součástí jsou důrazná okamžitá opatření zaměřená na ozdravení a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.

               (10)

               Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Moldavské republiky přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými multilaterálními institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice ze strany Unie za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Moldavské republiky o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Moldavské republiky a její program strukturálních reforem a doplnila by zdroje, které jsou k dispozici v rámci finančního ujednání s MMF.

               (11)

               Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Moldavské republiky a tím přispět k větší politické a makroekonomické stabilitě této země, posílení správy ekonomických záležitostí a finanční správy, včetně důkladného a na výsledky orientovaného vyšetřování bankovních podvodů, řádné správy v oblasti energetiky a politické nezávislosti soudnictví.

               (12)

               Makrofinanční pomoc Unie by měla probíhat zároveň s vyplácením úhrad operací rozpočtové podpory v rámci evropského nástroje sousedství.

               (13)

               Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Moldavské republiky a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci jsou zohledněny rovněž očekávané finanční příspěvky od multilaterálních dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v Moldavské republice a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.

               (14)

               S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Moldavské republiky, na úroveň jejího hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na její schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.

               (15)

               Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami a cíli jednotlivých oblastí vnější činnosti, s opatřeními, které byly přijaty ve vztahu k těmto oblastem a s dalšími příslušnými politikami Unie.

               (16)

               Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Moldavské republice. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.

               (17)

               Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Moldavské republiky hodnotám sdíleným s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, odpovědné, transparentní a meritokratické státní služby, nezávislého soudnictví, dodržování lidských práv, svobodných, nezávislých a pluralitních sdělovacích prostředků, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i její oddanost zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.

               (18)

               Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie a uvolnění každé ze tří výplat této pomoci by mělo být podmíněno tím, že Moldavská republika bude respektovat účinné demokratické mechanismy – včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran – a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by měly navíc posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí, zajistit účinný boj proti korupci a praní peněz, posílit řízení finančního a bankovního sektoru v Moldavské republice a dohled nad ním, zlepšit správu odvětví energetiky a měly by prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních příležitostí, příznivé podnikatelské prostředí a fiskální konsolidaci. Makrofinanční pomoc Unie Moldavské republice by měla rovněž zahrnovat opatření na provádění dohody o přidružení, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA). Pro zajištění řádného posouzení konkrétních cílů je třeba zavést tato opatření ověřitelným a měřitelným způsobem. Komise a ESVČ by měly plnění výše uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat. Pokud nebudou příslušné podmínky splněny a cíle dosaženy nebo pokud budou zásady dohody o přidružení obecně opomíjeny, měla by Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastavit nebo zrušit.

               (19)

               V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Moldavská republika měla zavést vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se pomoci. Moldavská republika by měla pravidelně informovat Komisi o provádění makrofinanční pomoci na základě plného zveřejňování a přísného dodržování finančních pravidel Unie. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Evropský účetní dvůr audity.

               (20)

               Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).

               (21)

               Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.

               (22)

               Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.

               (23)

               Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3).

               (24)

               Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. Tyto podmínky by měly být spojeny s uvolněním každé ze tří výplat. V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění a z důvodu účinnosti by Komise měla být zmocněna k vyjednání těchto podmínek s orgány Moldavské republiky pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 milionů EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Moldavské republice poskytuje, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro jakékoliv snížení, pozastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Unie poskytne Moldavské republice makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 100 milionů EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Moldavské republiky a její obsáhlý program reforem. Z této maximální částky bude až 60 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 40 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je podmíněno schválením rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Moldavské republiky v oblasti platební bilance uvedených v programu MMF.
   2.   Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna vypůjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Moldavské republice. Úvěry mají průměrnou dobu splatnosti nejvýše 15 let.
   3.   Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Moldavskou republikou a se zásadami a cíli stanovenými v dohodě o přidružení, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, jak bylo dohodnuto v rámci evropské politiky sousedství.
   Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
   4.   Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou a půl let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
   5.   V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Moldavské republiky oproti původním předpokladům podstatně sníží, Komise poskytovanou pomoc omezí nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
   Článek 2
   1.   Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že Moldavská republika respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručuje dodržování lidských práv.
   2.   Komise a ESVČ sledují plnění této nezbytné podmínky stanovené v odstavci 1 po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.
   3.   Odstavce 1 a 2 tohoto článku se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (4).
   Článek 3
   1.   Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s orgány Moldavské republiky jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky pro makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“), které bude zahrnovat časový rámec pro jejich plnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky stanovené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Moldavskou republikou za podpory MMF.
   2.   Cílem podmínek uvedených v odstavci 1 musí být zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí v Moldavské republice, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování opatření hospodářské politiky musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
   3.   Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví ve smlouvě o úvěru a v grantové dohodě uzavřené mezi Komisí a orgány Moldavské republiky.
   4.   Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splňovány podmínky uvedené v čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Moldavské republiky v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
   Článek 4
   1.   Za podmínek stanovených v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve třech výplatách, přičemž každá výplata sestává z úvěrové a grantové části. Výše každé výplaty bude stanovena v memorandu o porozumění.
   2.   Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (5).
   3.   Komise rozhodne o uvolnění výplat, pokud budou splněny všechny následující podmínky:

               a)

               nezbytná podmínka stanovená v článku 2;

               b)

               průběžné uspokojivé výsledky při provádění programu politik, který zahrnuje důrazná opatření zaměřená na ozdravení a strukturální reformy a podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter, a

               c)

               uspokojivé splnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění.

         4.   K uvolnění druhé výplaty nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění první výplaty. K uvolnění třetí výplaty nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění druhé výplaty.
   5.   Nejsou-li plněny podmínky uvedené v odstavci 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
   6.   Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena národní bance Moldavské republiky. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících rozpočtových finančních potřeb, mohou být finanční prostředky Unie převedeny ministerstvu financí Moldavské republiky jako konečnému příjemci.
   Článek 5
   1.   Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provádějí v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
   2.   Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Moldavské republiky přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
   3.   Umožní-li okolnosti zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Moldavské republiky rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmějí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru ani zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
   4.   Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Moldavská republika.
   5.   Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
   Článek 6
   1.   Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
   2.   Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
   3.   Smlouva o úvěru a grantová dohoda, které budou dojednány s orgány Moldavské republiky, musí zahrnovat ustanovení, jež:

               a)

               zajistí, aby Moldavská republika pravidelně kontrolovala, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;

               b)

               zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (8) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (9) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10);

               c)

               výslovně zmocňují Komisi, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům, nebo její zástupce k provádění kontrol, včetně kontrol a inspekcí na místě;

               d)

               výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení;

               e)

               zajistí, aby měla Unie nárok na předčasné splacení úvěru nebo plné splacení grantu, pokud se prokáže, že Moldavská republika se v souvislosti s řízením makrofinanční pomoci Unie dopustila jakéhokoli podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie.

         4.   Před provedením makrofinanční pomoci Unie posoudí Komise prostřednictvím operačního hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Moldavské republiky, které mají pro tuto pomoc význam.
   Článek 7
   1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
   Článek 8
   1.   Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:

               a)

               vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;

               b)

               zhodnotí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Moldavské republiky, jakož i pokrok dosažený při provádění opatření hospodářské politiky uvedených v čl. 3 odst. 1;

               c)

               uvede souvislost mezi podmínkami hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Moldavské republiky v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.

         2.   Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
   Článek 9
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 13. září 2017.

            Za Evropský parlament

            předseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            předseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 17. července 2017.

      (2)  Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 4).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

      (5)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).

      (8)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

      (9)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

      (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

      Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise
      S ohledem na iniciativy spojené se změnami volebního systému v Moldavské republice, Evropský parlament, Rada a Komise zdůrazňují, že nezbytnou podmínkou pro poskytnutí makrofinanční pomoci je, že země přijímající pomoc respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu, a že zaručuje dodržování lidských práv. Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této předběžné podmínky během celé doby poskytování makrofinanční pomoci a budou tedy věnovat nejvyšší pozornost tomu, jak orgány Moldavské republiky zohledňují doporučení příslušných mezinárodních partnerů (zejména Benátské komise a OBSE/ODIHR).


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 791/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a na podporu určitých činností v této oblasti

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0791

Úřední věstník L 138 , 30/04/2004 S. 0031 - 0039

		Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 791/2004/ESze dne 21. dubna 2004o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a na podporu určitých činností v této oblastiEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [1],po konzultaci s Výborem regionů,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Smlouva stanoví, že úkolem Společenství je přispívat k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou a doplňováním činnosti členských států, provádět politiku odborného vzdělávání a přípravy, která podporuje a doplňuje činnost členských států, a napomáhat rozvoji spolupráce se třetími zeměmi.(2) Prohlášení z Laekenu připojené k závěrům zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 14. a 15. prosince 2001, uvádí, že jedním ze základních úkolů, které má Evropská unie řešit, je přiblížit občanům evropský projekt a evropské instituce.(3) Podrobný pracovní program průběžné kontroly cílů vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy v Evropě [3], který přijala Rada dne 14. června 2002, stanoví program činnosti vyžadující podporu na úrovni Společenství.(4) Prohlášení Evropské unie vydané při příležitosti 50. výročí Všeobecné deklarace lidských práv ve Vídni dne 10. prosince 1998 uvádí, že Unie by měla dále rozvíjet spolupráci v oblasti lidských práv, jako jsou například činnosti spojené se vzděláváním a odbornou přípravou, ve spolupráci s ostatními příslušnými organizacemi a zajistit návaznost na program evropských univerzit v oblasti lidských práv a demokratizace organizovaný patnácti evropskými univerzitami.(5) Závěry zasedání Evropské rady v Kolíně dne 4. června 1999 uváděly, že z důvodu udržitelnosti a pokračování programu evropských univerzit v oblasti lidských práv a demokratizace "je třeba i nadále věnovat pozornost problematice rozpočtového zabezpečení".(6) Položky A-3010, A-3011, A-3012, A-3013, A-3014, A-3017, A-3022, A-3027, A-3044, B3-1000 a B3-304 souhrnného rozpočtu Evropské unie pro rozpočtový rok 2003 a předcházející rozpočtové roky jsou určeny na podporu v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání.(7) Subjekty sledující cíle obecného evropského zájmu jsou Evropská univerzita poskytující postgraduální kurzy celoevropského rozsahu v oblasti práva, ekonomie, politologie, společenských a humanitních věd, Evropský univerzitní institut přispívající k rozvoji evropského kulturního a vědeckého dědictví prostřednictvím vysokého školství a výzkumu, Evropský institut veřejné správy, který připravuje vnitrostátní zaměstnance jak pro státní správy jednotlivých států, tak i pro evropskou úroveň v oblasti evropské integrace, Akademie evropského práva v Trevíru poskytující právním odborníkům i uživatelům vzdělání v oblasti evropského práva na univerzitní úrovni, Evropské meziuniverzitní centrum pro lidská práva a demokratizaci nabízející evropský magisterský stupeň a program rozšířených odborných stáží a další služby související se vzděláváním, odbornou přípravou a výzkumem v oblasti podpory lidských práv a demokratizace, Evropská agentura pro rozvoj zvláštního vzdělávání, jejímž cílem je zlepšit kvalitu speciální pedagogiky a podporovat udržitelnou evropskou spolupráci v této oblasti, a Mezinárodní středisko evropského vzdělávání nabízející učení, školení a výzkum v otázkách europeizace, globalizace, federalismu, regionalismu a transformace současných společenských struktur.(8) Je zde zvýšená potřeba vzdělávání soudců jednotlivých členských států v oblasti uplatňování práva Společenství a je třeba, aby Společenství toto vzdělávání podporovalo, zejména v důsledku přijetí nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy [4], které zvýšilo pravomoc vnitrostátních soudů při používání těchto ustanovení smlouvy.(9) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5] (dále jen "finanční nařízení"), vyžaduje přijetí základního právního aktu, který by zastřešoval tyto stávající činnosti v oblasti podpory.(10) Evropský parlament, Rada a Komise se při přijímání finančního nařízení zavázaly zajistit, aby tento základní právní akt vstoupil v platnost od rozpočtového roku 2004. Komise se zavázala vzít v úvahu připomínky vůči rozpočtu v souvislosti s jeho plněním.(11) V rámci finančního nařízení je nezbytné zajistit odpovídající stabilitu a kontinuitu financování, pokud jde o instituce, jimž Evropské společenství poskytlo finanční podporu v předcházejících letech.(12) Je třeba zajistit potřebnou územní působnost programu za účelem rozšíření do přistupujících členských států a v souvislosti s některými činnostmi případně i do zemí ESVO/EHP a kandidátských zemí.(13) Veškeré financování ze státních zdrojů, nikoliv ze zdrojů Společenství, musí být v souladu s články 87 a 88 Smlouvy.(14) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který tvoří pro rozpočtový orgán během každoročního rozpočtového procesu referenční rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [6].(15) Každá podpora poskytnutá na základě tohoto rozhodnutí musí zcela splňovat zásady subsidiarity a proporcionality,ROZHODLY TAKTO:Článek 1Cíl a činnosti programu1. Toto rozhodnutí zavádí akční program Společenství v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (dále jen "program") na podporu subjektů a jejich činností, jejichž cílem je usilovat o rozšíření a prohloubení znalostí vytváření Evropy, případně přispět k dosažení cílů společné politiky v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání, a to jak uvnitř, tak i vně Společenství.2. Obecným cílem programu je podpora činností subjektů v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání.Tento program zahrnuje tyto činnosti:a) probíhající pracovní program subjektu, který působí na evropské nebo světové úrovni a sleduje cíl v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání, který je v obecném evropském zájmu nebo je součástí politiky Evropské unie;b) konkrétní akci podporující činnost Evropské unie v této oblasti, poskytování informací o evropské integraci a cílech, které Unie ve svých mezinárodních vztazích sleduje, nebo podpory akce Společenství a jejího předávání na vnitrostátní úrovni.Tyto činnosti musí zejména přispívat nebo být způsobilé přispívat k rozvoji a provádění politiky Společenství v oblasti spolupráce a akcí v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání.3. Program začíná 1. ledna 2004 a končí 31. prosince 2006.Článek 2Přístup k programuPokud má být subjekt způsobilý pro přidělení grantu, musí splňovat požadavky uvedené v příloze a mít tyto vlastnosti:a) jedná se o nezávislou a neziskovou právnickou osobu, která působí převážně v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a jejímž cílem je veřejně prospěšná činnost;b) jedná se o subjekt právně zřízený před více než dvěma lety a jeho účetní závěrky za poslední dva roky ověřil registrovaný auditor;c) jeho činnosti jsou v souladu se zásadami charakteristickými pro činnost Společenství v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a zohledňují priority stanovené v příloze.Ve výjimečných případech může Komise udělit výjimku z požadavku uvedeného v prvním pododstavci písm. b) za předpokladu, že tím není ohrožena ochrana finančních zájmů Společenství.Článek 3Účast třetích zemíČinností prováděných v rámci programu se mohou účastnit subjekty usazené v:a) přistupujících státech, které dne 16. dubna 2003 podepsaly smlouvu o přistoupení;b) zemích ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;c) Rumunsku a Bulharsku, přičemž se podmínky účasti stanoví v souladu s evropskými dohodami, dodatečnými protokoly k nim a rozhodnutími příslušných Rad přidružení;d) v Turecku, přičemž se podmínky účasti stanoví v souladu s rámcovou dohodou o obecných zásadách účasti Turecké republiky v programech Společenství [7] uzavřenou mezi Evropským společenstvím a Tureckou republikou dne 26. února 2002.Článek 4Výběr příjemcůProgram zahrnuje dvě skupiny příjemců:a) skupina 1: granty na provozní náklady přidělované přímo příjemcům uvedeným v bodu 2 přílohy;b) skupina 2: podpora určená evropským sdružením činným v oblasti vzdělávání nebo odborného vzdělávání, podpora činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání zaměřeného na evropskou integraci, včetně projektu kateder Jeana Monneta, podpora činností přispívajících k dosažení budoucích cílů evropských systémů vzdělávání a odborného vzdělávání a podpora odborného vzdělávání soudců jednotlivých států v oblasti evropského práva a podpora organizací zabývajících se spoluprací soudů. Příjemci jsou vybírání na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s obecnými kritérii stanovenými v příloze.Článek 5Přidělení grantuGranty určené pro různé činnosti v rámci programu se přidělují v souladu s ustanoveními odpovídající části přílohy.Článek 6Finanční ustanovení1. Finanční rámec pro provádění programu na období uvedené v čl. 1 odst. 3 se stanoví na 77 milionů EUR.2. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.Článek 7ProváděníZa provádění tohoto programu odpovídá Komise v souladu s přílohou.Článek 8Sledování a hodnocení1. Nejpozději 31. prosince 2007 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosahování cílů programu.Tato zpráva mimo jiné vychází z vnější hodnotící zprávy, která musí být předložena nejpozději do konce roku 2006 a která alespoň zhodnotí celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění (příprava, výběr, provádění činností) a celkovou a individuální účinnost různých činností z hlediska dosahování cílů stanovených v článku 1 a v příloze.Kromě toho Komise jednou ročně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programu.2. Evropský parlament a Rada v souladu se Smlouvou rozhodnou o pokračování programu od 1. ledna 2007.Článek 9Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Ve Štrasburku dne 21. dubna 2004.Za Evropský parlamentpředsedaP. CoxZa RadupředsedaD. Roche[1] Úř. věst. C 32, 5.2.2004, s. 52.[2] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 6. listopadu 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 22. prosince 2003 (Úř. věst. C 72 E, 23.3.2004, s. 19), postoj Evropského parlamentu ze dne 10. března 2004 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 30. března 2004.[3] Úř. věst. C 142, 14.6.2002, s. 1.[4] Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.[5] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[6] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).[7] Úř. věst. L 61, 2.3.2002, s. 29.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. ÚVODCíle stanovené v článku 1 jsou prováděny prostřednictvím akcí stanovených v této příloze.Tato příloha obsahuje dva hlavní druhy akcí:- první druh, akce 1 a 2, která jsou zaměřeny na podporu určitých institucí nebo vybraných sdružení činných na evropské úrovni v oblastech vzdělávání a dalšího vzdělávání,- druhý druh, akce 3, která je zaměřena na podporu určitých činností nebo projektů zaměřených na evropskou integraci (akce 3A) nebo na podporování politik Evropské unie v oblastech vzdělávání a odborného vzdělávání mimo programy Společenství v těchto oblastech (akce 3B), nebo na podporu odborného vzdělávání v oblasti evropského práva určeného zejména pro soudce jednotlivých států (akce 3C).2. PROVÁDĚNÍ PODPOROVANÝCH ČINNOSTÍČinnosti subjektů způsobilých pro financování Společenstvím v rámci programu patří do jedné z těchto oblastí:Akce 1: Podpora určitých institucí činných v oblastech vzdělávání a odborného vzděláváníGranty určené na tuto činnost v rámci programu se mohou přidělovat na úhradu některých provozních a administrativních nákladů těchto institucí, které sledují dosahování cíle obecného evropského zájmu a které jsou činné v těchto oblastech:- Evropská univerzita (fakulty v Bruggách a v Natolinu) zajišťující postgraduální evropská studia v oborech právo, ekonomika, politické a sociální vědy a humanitní vědy,- Evropský univerzitní institut ve Florencii, který přispívá k rozvoji evropského kulturního a vědeckého dědictví prostřednictvím vysokoškolského vzdělání a výzkumu,- Evropský institut veřejné správy v Maastrichtu, který poskytuje odborné vzdělání jak pro úředníky jednotlivých států, tak pro evropské úředníky, které jim umožňuje plnit jejich povinnosti v oblasti evropské integrace,- Akademie evropského práva v Trevíru poskytující další vzdělávání na univerzitní v oblasti evropského práva odborníkům i uživatelům,- Evropské meziuniverzitní centrum pro lidská práva a demokratizaci nabízející pokračování evropských magisterských studií v oblasti lidských práv a demokratizace, program rozšířených odborných stáží (Advanced Internships Programme) a další služby související se vzděláváním, odbornou přípravou a výzkumem v oblasti podpory lidských práv a demokratizace,- Evropská agentura pro rozvoj speciálního vzdělávání, jejímž cílem je zlepšení kvality speciální pedagogiky a vytvoření extenzivní a dlouhodobé evropské spolupráce v této oblasti,- Mezinárodní středisko evropského vzdělávání v oblasti studia, vzdělávání, odborného vzdělávání a výzkumu v otázkách evropského a světového sjednocování, federalismu, regionalismu a měnících se struktur současné společnosti z hlediska světového federalismu.Komise může přidělit granty výše uvedeným institucím po předání příslušného pracovního plánu a rozpočtu. Granty mohou být přidělovány na období jednoho roku nebo opakovaně v rozsahu rámcové partnerské dohody uzavřené s Komisí.Na granty přidělené pro tuto činnost se nevztahuje zásada postupného snižování stanovená v čl. 113 odst. 2 finančního nařízení.Činnosti institucí podporovaných v souvislosti s touto akcí se mohou konat v rámci Evropské unie nebo mimo něj.Zdroje, které se závazně přidělí na akci 1, se pohybují v rozmezí nejméně 58 % a nejvýše 65 % celkového rozpočtu, který je k dispozici pro tento program.Akce 2: Podpora evropských organizací činných v oblasti vzdělávání nebo odborného vzděláváníGranty určené na tuto akci v rámci programu se mohou přidělovat na úhradu některých provozních a administrativních nákladů evropských organizací činných v oblasti vzdělávání nebo odborného vzdělávání a splňujících tato minimální kritéria:- existují jako subjekt usilující o dosažení cíle obecného evropského významu, jak jej vymezuje článek 162 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení stanovených nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 [1],- jsou činné v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání na evropské úrovni a sledují jasné, řádně stanovené cíle stanovené v zakladatelské listině,- mají členy alespoň ve dvanácti členských státech Evropské unie,- skládají se z vnitrostátních, regionálních nebo místních sdružení,- mají sídlo a právní postavení v jednom z členských států Evropské unie,- svou činnost vykonávají většinou v členských státech Evropské unie, v zemích patřících k Evropskému hospodářskému prostoru anebo v kandidátských zemích.Granty na tuto akci jsou přidělovány vybraným návrhům, které byly předloženy na základě jedné nebo více zveřejněných výzev k předkládání návrhů. Grant přidělený Společenstvím nepokrývá více než 75 % způsobilých nákladů stanovených ve schváleném pracovním plánu sdružení. Granty mohou být přidělovány na dobu jednoho roku nebo opakovaně v rozsahu rámcové partnerské dohody uzavřené s Komisí.Na granty přidělené na tuto činnost se nevztahuje zásada postupného snižování stanovená v čl. 113 odst. 2 finančního nařízení.Vázané prostředky přidělené v rámci akce 2, činí nejvýše 4 % celkového rozpočtu pro tento program.Akce 3A: Podpora činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání týkajícího se evropské integrace včetně projektu kateder Jeanna MonnetaTato akce podporuje činnosti Evropské unie v oblasti vysokoškolského vzdělávání, které v univerzitních kruzích zvyšuje povědomí o evropské integraci a o cílech Unie v rámci jejích mezinárodních vztahů, nebo podporuje činnost Společenství a její předávání na vnitrostátní úrovni.Činnosti podporované v rámci této akce mohou probíhat jak v zemích Evropské unie, tak i v zemích mimo Evropskou unii.V souladu s článkem 2 rozhodnutí se to zejména týká:- provádění studií evropské integrace na univerzitách,- vzniku a podpory vnitrostátních sdružení učitelů se specializací na evropskou integraci,- podpory úvah a diskusí o procesu evropské integrace,- podpory akademického výzkumu prioritních záležitostí EU, jako je například budoucnost Evropy nebo dialog mezi národy a kulturami, včetně výzkumu prováděného mladými akademickými pracovníky.Granty na tuto akci jsou přidělovány vybraným návrhům, které byly předloženy na základě jedné nebo více zveřejněných výzev k předkládání návrhů. Grant přidělený Společenstvím nekryje více než 75 % způsobilých nákladů na činnosti vybrané k financování této akce.Vázané prostředky přidělené v rámci akce 3A se pohybují v rozmezí nejméně 20 % a nejvýše 24 % celkového rozpočtu pro tento program.Akce 3B: Podpora činností přispívajících k dosažení budoucích cílů systémů vzdělávání a odborného vzdělávání v EvropěAkce 3B se týká podpory, provádění, zvyšování informovanosti a podpůrných činností souvisejících s průběžnou kontrolou plnění tří cílů, které pro evropské systémy vzdělávání a odborného vzdělávání schválila Evropská rada na období do roku 2010 [2]:- zlepšení kvality a účinnosti systémů vzdělávání a odborného vzdělávání v rámci Evropské unie,- usnadnění přístupu ke všem systémům vzdělávání a odborného vzdělávání,- otevření systémů vzdělávání a odborného vzdělávání širšímu světu,a dalších 13 dílčích cílů souvisejících s těmito hlavními cíli. Součástí těchto činností mohou být výhledové přístupy pokrývající období do roku 2010 a mohou se týkat jak vnitřních evropských aspektů, tak i aspektů určujících postavení Evropy v rámci celého světa.Jednotlivé druhy činností podporovaných v rámci této akce se skládají ze zavádění otevřené metody koordinace v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zejména prostřednictvím vzájemného hodnocení, dále z výměny správných postupů, výměny informací a z nastavení ukazatelů a měřítek.Jedná se především o tyto činnosti:- podpora studií, šetření a výzkumu spojených s dosažením konkrétních budoucích cílů,- setkání odborníků, semináře, konference a studijní pobyty podporující provádění podrobného pracovního programu v souvislosti s cíli,- příprava a provádění informačních a publikačních činností, které mají za úkol rozšiřovat informovanost ve vzdělávacích kruzích, včetně činností, které mají podporovat akce Evropské unie v těchto oblastech a zlepšit kvalitu, celkovou dostupnost a otevřenost evropských vzdělávacích systémů širšímu světu,- různé činnosti podporující činnost Společenství zapojením činitelů z občanské společnosti na vnitrostátní nebo evropské úrovni do oblastí vzdělávání a odborného vzdělávání.Tato činnost bude prováděna prostřednictvím grantů přidělených vybraným návrhům, které byly předloženy na základě jedné nebo více zveřejněných výzev k předkládání návrhů.Granty se mohou přidělovat institucím založeným v jednom z členských států Evropské unie, v zemích, které jsou součástí Evropského hospodářského prostoru, nebo v kandidátských zemích. Na činnosti související se třetím cílem (otevření systémů vzdělávání a odborného vzdělávání širšímu světu) se mohou granty výjimečně přidělit i institucím, které jsou založeny v jiných třetích zemích.Grant poskytnutý Společenstvím nebude za obvyklých okolností krýt více než 75 % způsobilých nákladů vybraných návrhů.Prostředky vázané v rámci akce 3B se pohybují v rozmezí nejméně 9 % a nejvýše 14 % celkového rozpočtu pro tento program.Akce 3C: Podpora odborného vzdělávání soudců z jednotlivých států v oblasti evropského právaGranty na tuto akci mohou být přidělovány pro podporu činností prováděných organizacemi pro soudní spolupráci a dalších činností podporujících odborné vzdělávání v oblasti evropského práva, které je určeno zejména pro soudce jednotlivých států.Činnosti podporované v rámci této akce mohou probíhat v členských státech, v zemích Evropského hospodářského prostoru nebo v kandidátských zemích.Granty na tuto akci se přidělují vybraným návrhům, které byly předloženy na základě jedné nebo více zveřejněných výzev k předkládání návrhů. Grant poskytnutý Společenstvím nepokrývá za obvyklých okolností více než 75 % způsobilých nákladů na činnost uvedenou ve schváleném plánu práce.Prostředky vázané v rámci akce 3C nepřesáhnou 4 % celkového rozpočtu pro tento program.3. TRANSPARENTNOSTKaždý příjemce grantu přiděleného na činnost v rámci tohoto programu uvede na viditelném místě, například na webové domovské stránce nebo ve výroční zprávě, informaci, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Evropské unie.4. KRITÉRIA HODNOCENÍ ŽÁDOSTÍ O FINANCOVÁNÍŽádosti o grant, které jsou předloženy na základě výzvy k předkládání návrhů budou posuzovány s ohledem na tato kritéria:- význam z hlediska cílů programu a příslušné konkrétní akce,- význam z hlediska priorit nebo dalších kritérií stanovených ve výzvě k předkládání návrhů,- kvalita návrhu,- pravděpodobný dopad návrhu na vzdělávání nebo odborné vzdělávání na evropské úrovni.5. ZPŮSOBILÉ NÁKLADYPři stanovení výše grantu poskytnutého na určitou akci programu může Komise použít paušální financování vycházející ze zveřejněných sazebníků jednotkových nákladů.V případě grantů poskytnutých v roce 2004 bude možné, aby období způsobilosti nákladů začínalo dnem 1. ledna 2004, za předpokladu, že výdaj nevznikl dříve než ke dni předložení žádosti o grant nebo ke dni, kdy začíná rozpočtový rok příjemce.V průběhu roku 2004, v případě příjemců, jejichž rozpočtový rok začíná před 1. březnem, může být udělena výjimka z povinnosti podepsat grantovou smlouvu nejpozději čtyři měsíce po začátku rozpočtového roku příjemce, jak je uvedeno v čl. 112 odst. 2 finančního nařízení. V takovém případě je třeba podepsat grantovou smlouvu nejpozději 30. června 2004.6. ŘÍZENÍ PROGRAMUZ hlediska analýzy nákladů a výnosů vynaložených prostředků může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 55 finančního nařízení svěří část nebo veškeré úkoly řídícího programu výkonné agentuře. V rámci smluv o poskytování služeb ad hoc se také může obrátit na odborníky a vynaložit jakékoliv jiné výdaje na technickou nebo správní pomoc, nezahrnující výkon pravomocí orgánu veřejné moci. Dále může financovat studie a organizovat setkání odborníků za účelem snadnějšího provádění programu a vyvíjet činnosti související s informacemi, zveřejňováním a šířením informací v přímé vazbě na dosažení cíle programu.7. KONTROLY A AUDITY KONTROLY A AUDITY7.1 Příjemce grantu na provozní náklady uchová pro potřeby Komise po dobu pěti let následujících po poslední platbě všechny podklady, včetně ověřené účetní závěrky týkající se nákladů vzniklých v průběhu roku, na který byl poskytnut grant. Příjemce grantu zajistí, aby v případě potřeby byly Komisi poskytnuty podklady, které jsou v držbě partnerů nebo členů.7.2 Komise může nechat provést účetní kontrolu využití grantu buď přímo svými vlastními zaměstnanci nebo jakýmkoliv jiným kvalifikovaným externím subjektem podle vlastní volby. Tyto audity se mohou uskutečňovat po celou dobu trvání dohody a po dobu pěti let od data zaplacení zůstatku. Komise může na základě některých zjištění auditu případně rozhodnout o vrácení vyplacených prostředků.7.3 Pracovníci Komise a externí pracovníci pověření Komisí musí mít odpovídající právo přístupu, zejména do kancelářských prostor příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronickém formátu, které jsou nezbytné pro provádění těchto účetních kontrol.7.4 Stejná práva jako Komise, zejména, zejména pokud jde o přístup, má i Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF).7.5 Z důvodu ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem může Komise provádět kontroly a inspekce na místě podle tohoto programu v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 [3]. V nezbytných případech provede Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) vyšetřování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 [4].[1] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.[2] Podrobný pracovní program o průběžné kontrole plnění cílů systémů vzdělávání a odborné přípravy v Evropě (Úř. věst. C 142, 14.6.2002, s. 1).[3] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[4] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.--------------------------------------------------


title: 2004/654/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 27. května 2004 o projektu Evropské hlavní město kultury pro rok 2007

text:
               24.9.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 299/19

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 27. května 2004
   o projektu Evropské hlavní město kultury pro rok 2007
   (2004/654/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2005 až 2019 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 a článek 4 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na zprávu poroty z dubna roku 2004, která byla předložena Komisi, Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 2 odst. 2 rozhodnutí č. 1419/1999/ES,
   s ohledem na doporučení Komise ze dne 30. dubna 2004,
   ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   „Evropským hlavním městem kultury pro rok 2007“ se v souladu s čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 1419/1999/ES určuje Lucemburk.
   Článek 2
   „Evropským hlavním městem kultury pro rok 2007“ se v souladu s článkem 4 rozhodnutí č. 1419/1999/ES určuje Sibiu.
   Článek 3
   Obě určená města přijmou opatření nezbytná pro zajištění účinného provádění článků 1 a 5 rozhodnutí č. 1419/1999/ES.

      V Bruselu dne 27. května 2004.

            Za Radu

         J. O'DONOGHUE

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1.