title: Rozhodnutí Rady (Pro obecné záležitosti) ze dne 1. prosince 2009 , kterým se stanoví seznam jiných složení Rady, než která jsou uvedena v čl. 16 odst. 6 druhém a třetím pododstavci Smlouvy o Evropské unii

text:
               2.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 315/46

      ROZHODNUTÍ RADY (PRO OBECNÉ ZÁLEŽITOSTI)
   ze dne 1. prosince 2009,
   kterým se stanoví seznam jiných složení Rady, než která jsou uvedena v čl. 16 odst. 6 druhém a třetím pododstavci Smlouvy o Evropské unii
   (2009/878/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Protokol o přechodných ustanoveních, a zejména na článek 4 tohoto protokolu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 4 Protokolu o přechodných ustanoveních stanoví, že až do vstupu v platnost rozhodnutí Evropské rady o seznamu složení Rady uvedeného v čl. 16 odst. 6 Smlouvy o Evropské unii se seznam složení Rady kromě Rady pro obecné záležitosti a Rady pro zahraniční věci stanoví rozhodnutím Rady pro obecné záležitosti, která rozhoduje prostou většinou.

               (2)

               Seznam složení Rady stanovila Rada (pro obecné záležitosti) dne 22. července 2002 jako součást přílohy I jednacího řádu Rady a na základě seznamu, který schválila Evropská rada na zasedání ve dnech 21. a 22. června 2002 v Seville.

               (3)

               K dosažení souladu s ustanoveními Smluv je vhodné upravit tento seznam, který bude součástí jednacího řádu Rady,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Seznam složení Rady uvedený v článku 4 Protokolu o přechodných ustanoveních je uveden v příloze.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 1. prosince 2009.

            Za Radu

            předseda nebo předsedkyně

         C. BILDT

      PŘÍLOHA

         SEZNAM SLOŽENÍ RADY

                  1.

                  Obecné záležitosti (1);

                  2.

                  Zahraniční věci (2);

                  3.

                  Hospodářské a finanční věci (3);

                  4.

                  Spravedlnost a vnitřní věci (4);

                  5.

                  Zaměstnanost, sociální politika, zdraví a ochrana spotřebitele;

                  6.

                  Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum) (5);

                  7.

                  Doprava, telekomunikace a energetika;

                  8.

                  Zemědělství a rybolov;

                  9.

                  Životní prostředí;

                  10.

                  Vzdělávání, mládež a kultura (6).

         (1)  Toto složení je stanoveno v čl. 16 odst. 6 druhém pododstavci Smlouvy o Evropské unii.

         (2)  Toto složení je stanoveno v čl. 16 odst. 6 třetím pododstavci Smlouvy o Evropské unii.

         (3)  Včetně rozpočtu.

         (4)  Včetně civilní ochrany.

         (5)  Včetně cestovního ruchu.

         (6)  Včetně audiovizuální oblasti.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 291/2003/ES ze dne 6. února 2003 o vyhlášení roku 2004 Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportu

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0291

Úřední věstník L 043 , 18/02/2003 S. 0001 - 0005

		Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 291/2003/ESze dne 6. února 2003o vyhlášení roku 2004 Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportuEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 149 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Podpora dobré kvality vzdělávání je jedním z cílů Evropského společenství.(2) Výchovné hodnoty sportu uznala Evropská rada na svém zasedání v Nice 7., 8. a 9. prosince 2000, čímž potvrdila dřívější prohlášení, zejména prohlášení 29 připojené k Amsterodamské smlouvě, v němž byla podtržena úloha sportu při utváření osobnosti lidí.(3) Evropská rada vyzvala na zasedání v Nice orgány Společenství, aby zohlednily výchovné hodnoty sportu ve svých akcích na základě různých ustanovení Smlouvy, a zejména zdůraznila, že pro členské státy je důležité s pomocí Společenství podporovat činnost dobrovolníků.(4) Usnesení Rady a ministrů pro mládež, zasedajících v Radě, ze dne 17. prosince 1999 o mimoškolní vzdělávací dimenzi sportovních aktivit v programech pro mládež Evropského společenství [5] uznává, že sportovní aktivity mohou mít výchovnou hodnotu, která přispívá k posílení občanské společnosti, a vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy vyvinula soudržný přístup za účelem využívání výchovných možností sportovních aktivit.(5) Evropský parlament zdůraznil ve svém usnesení ke zprávě Komise o zachování současných sportovních struktur a sociální funkce sportu [6] výchovnou a sociální hodnotu sportu, jakož i jeho význam při potírání rasismu a xenofobie.(6) Evropský parlament dal ve svém usnesení ze dne 13. června 1997 o úloze Evropské unie v oblasti sportu [7] podnět k uspořádání Evropského roku sportu.(7) Výbor regionů zdůraznil ve svém stanovisku ke konzultačním materiálům Komise o "Evropském modelu sportu" význam sportu pro vytváření osobnosti.(8) Ve své zprávě o sportu předložené Evropské radě na zasedání v Helsinkách Komise zkoumala, jak mohou být využity sportovní aktivity v oblastech týkajících se výchovy a mládeže vzhledem k hodnotám zprostředkovaným sportem.(9) Pravidelný pohyb prospívá duševnímu a tělesnému zdraví a může pozitivně přispívat k procesu učení.(10) Na vzdělávání mladých sportovkyň a sportovců by neměla mít nepříznivý vliv jejich účast na závodním sportu.(11) Výchova prostřednictvím sportu by měla podporovat vytváření osobnosti a rozvoj u dívek a chlapců.(12) Instituce všeobecného a odborného vzdělávání na všech úrovních by měly v širší míře využívat možnosti, které sport nabízí pro mezinárodní mobilitu a kulturní výměnu.(13) Olympijské hry a jiné sportovní akce v roce 2004 přispějí k zesílené propagaci sportu v médiích a ke zvýšení povědomí veřejnosti o sportu. To je ideální příležitost pro zdůraznění výchovné hodnoty sportu.(14) Akce v členských státech jsou nejlepším prostředkem zvýšení povědomí veřejnosti o výchovné hodnotě sportu. Evropské společenství však může tyto akce podpořit a posílit vyhlášením Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.(15) Evropský rok výchovy prostřednictvím sportu doplní a potvrdí stávající akce Společenství na podporu všeobecného a odborného vzdělávání, jakož i sociálního začlenění znevýhodněných osob.(16) Možnost účasti na akcích v rámci Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu by měly mít země ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a přidružené země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými podle jejich příslušných Evropských dohod. Účast Kypru by měla být financována z dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou dohodnuty, a účast Malty a Turecka z dodatečných rozpočtových položek v souladu se Smlouvou o ES.(17) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán přednostní rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [8].(18) Protože cílů navrhované akce nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto, z důvodu jejich rozsahu, zejména s ohledem na nutnost mnohostranných partnerství, mezinárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů na úrovni Společenství, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.(19) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [9],ROZHODLY TAKTO:Článek 1Evropský rok výchovy prostřednictvím sportuRok 2004 se vyhlašuje "Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportu".Článek 2CíleEvropský rok výchovy prostřednictvím sportu si klade tyto cíle:a) zvyšovat mezi vzdělávacími institucemi a sportovními organizacemi povědomí o potřebě spolupráce s cílem rozvinout výchovu prostřednictvím sportu a evropský rozměr sportu vzhledem k velmi velkému zájmu, který mají mladí lidé o všechny druhy sportu;b) využít hodnot zprostředkovaných sportem k rozvoji znalostí a schopností, které umožňují především mládeži rozvíjet tělesnou zdatnost, osobní nasazení a sociální schopnosti jako týmovou práci, solidaritu, toleranci a čestné jednání v multikulturním prostředí;c) zvyšovat povědomí o pozitivním přínosu dobrovolných činností k neformální výchově, zejména mládeže;d) podporovat výchovnou hodnotu mobility a výměny žáků, zejména v multikulturním prostředí, pořádáním sportovních a kulturních setkání jako součásti školních aktivit;e) podporovat výměnu osvědčených postupů týkajících se úlohy, kterou může sport sehrát ve vzdělávacích systémech na podporu sociálního začlenění znevýhodněných skupin;f) vytvořit lepší rovnováhu mezi duševní a tělesnou činností ve školním životě podporou sportu v rámci školních aktivit;g) zohlednit problémy, se kterými se při svém vzdělávání potýkají mladí sportovci a mladé sportovkyně zabývající se závodním sportem.Článek 3Obsah opatření1. Opatření přijímaná za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2 zahrnují v roce 2004 pořádání nebo podporu těchto činností:a) setkání, evropské soutěže v oblasti vzdělávání a akce vyzdvihující úspěchy a zkušenosti v tematických oblastech Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu;b) akce dobrovolníků na evropské úrovni u příležitosti Olympijských her a jiných sportovních akcí v roce 2004;c) informační a propagační kampaně včetně spolupráce s médii při dalším šíření výchovných hodnot sportu;d) akce na podporu výchovné hodnoty sportu a na představení příkladů osvědčených postupů;e) finanční podpora mezinárodních, celostátních, regionálních nebo místních iniciativ na podporu cílů Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.2. Podrobnosti k opatřením stanoveným v odstavci 1 jsou uvedeny v příloze.Článek 4Provádění a spolupráce s členskými státy1. Komise zajistí, aby opatření Společenství přijatá podle tohoto rozhodnutí byla prováděna postupem podle čl. 5 odst. 2 v plném souladu se zásadou subsidiarity.2. Každý členský stát určí vhodný subjekt nebo subjekty pověřený koordinací jeho účasti na Evropském roku výchovy prostřednictvím sportu a koordinací opatření stanovených v tomto rozhodnutí a jejich provádění na vhodné úrovni, mimo jiné spoluprací na výběrovém řízení uvedeném v článku 7.Článek 5Výbor1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 6Financování1. Opatření v rámci celého Společenství podle části A přílohy mohou být dotována ze souhrnného rozpočtu Evropské unie až do maximální výše 80 % celkových nákladů.2. Opatření místního, regionálního, celostátního nebo mezinárodního rozsahu v zájmu Společenství podle části B přílohy mohou být spolufinancována ze souhrnného rozpočtu Evropské unie až do maximální výše 50 % celkových nákladů.Článek 7Postup pro podání žádosti a výběr1. Subjekt nebo subjekty ve smyslu čl. 4 odst. 2 předkládají Komisi žádosti o spolufinancování opatření z rozpočtu Společenství podle čl. 6 odst. 2. Tyto žádosti obsahují údaje, na jejichž základě lze podle objektivních kritérií vyhodnotit konečné výsledky. Komise bere v největší možné míře zřetel na hodnocení provedené příslušnými subjekty.2. Rozhodnutí o spolufinancování opatření podle článku 6 přijímá Komise postupem podle čl. 5 odst. 2. Komise zajistí vyvážené rozdělení prostředků mezi členské státy a mezi rozdílné oblasti činnosti.3. Komise zajistí, zejména prostřednictvím svých celostátních nebo regionálních kontaktních míst, ve spolupráci se subjekty uvedenými v čl. 4 odst. 2, aby nabídková řízení byla včas zveřejněna a co nejvíce rozšiřována.Článek 8Slučitelnost a doplňkovost1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí slučitelnost opatření stanovených tímto rozhodnutím s ostatními akcemi a iniciativami Společenství.2. Komise dále zajistí optimální doplnění Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu s ostatními existujícími iniciativami a zdroji Společenství a celostátními a regionálními iniciativami a zdroji, které mohou přispět k naplnění cílů Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.Článek 9Účast některých třetích zemíMožnost účasti na akcích v rámci Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu mají následující země:a) země ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;b) přidružené země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v jejich evropských dohodách;c) Kypr, jehož účast je financována z dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty;d) Malta a Turecko, jejichž účast je financována z dodatečných rozpočtových položek v souladu s ustanoveními Smlouvy.Článek 10Rozpočet1. Finanční rámec pro provádění tohoto rozhodnutí se stanoví na 11,5 milionu eur.2. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v rámci finančního výhledu.3. Z podnětu Komise mohou být v roce 2004 financovány také výdaje na technickou a správní pomoc, které stejnou měrou prospívají Komisi a příjemcům opatření a které nespadají mezi obvyklé úkoly veřejné služby, jako stanovení, příprava, řízení, sledování, audit a kontrola opatření.Článek 11Mezinárodní spoluprácePro účely Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu může Komise postupem podle čl. 5 odst. 2 spolupracovat s Radou Evropy a jinými příslušnými mezinárodními organizacemi.Článek 12Sledování a hodnoceníKomise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nejpozději do 31. prosince 2005 zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí.Článek 13Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne 6. února 2003.Za Evropský parlamentPředsedaP. CoxZa RadupředsedaP. Efthymiou[1] Úř. věst. C 25 E, 29.1.2002, s. 531.[2] Úř. věst. C 149, 21.6.2002, s. 17.[3] Úř. věst. C 278, 14.11.2002, s. 21.[4] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 14. května 2002 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 14. října 2002 (Úř. věst. C 275 E, 12.11.2002, s. 70) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 19. prosince 2002).[5] Úř. věst. C 8, 12.1.2000, s. 5.[6] Úř. věst. C 135, 7.5.2001, s. 274.[7] Úř. věst. C 200, 30.6.1997, s. 252.[8] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1.[9] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHAOPATŘENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 3A. Opatření na úrovni Společenství1. Setkání a akcea) organizování setkání;b) organizování akcí pro zvýšení povědomí o výchově prostřednictvím sportu, včetně konferencí u příležitosti zahájení a ukončení Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu;c) akce dobrovolníků u příležitosti olympijských her a jiných sportovních akcí v roce 2004.2. Informační a propagační kampaně zahrnující:a) vytvoření loga a sloganů pro Evropský rok výchovy prostřednictvím sportu k využití v souvislosti s každou aktivitou s tímto rokem spojenou;b) informační kampaň;c) výrobu nástrojů a pomůcek dostupných lidem v celém Společenství;d) vhodné iniciativy vzdělávacích institucí a sportovních organizací zaměřené na šíření informací o Evropském roce výchovy prostřednictvím sportu;e) organizování evropských soutěží v oblasti vzdělávání vyzdvihujících úspěchy a zkušenosti v tematických oblastech Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.3. Další opatřenía) vytvoření on-line databáze s využitím dostupných zdrojů jako nástroje šíření správných postupů napříč členskými státy pro využití sportu k výchovným účelům a zejména na podporu sociálního začlenění znevýhodněných skupin;b) průzkumy a studie zaměřené na hodnocení dopadu Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.4. Financování může probíhat formou:a) přímého nákupu zboží a služeb, zejména v oblasti komunikace a v souvislosti s průzkumy a studiemi uvedenými v bodě 3 písm. b), prostřednictvím otevřených nebo omezených výzev k podávání nabídek;b) dotací na pokrytí výdajů zvláštních akcí, jejichž cílem je upozornit na Evropský rok výchovy prostřednictvím sportu a zvýšit povědomí veřejnosti o této iniciativě; toto financování nepřesáhne 80 % celkových nákladů.B. Opatření na vnitrostátní úrovniOpatření na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni mohou splňovat podmínky financování z rozpočtu Společenství až do maximální výše 50 % celkových nákladů v závislosti na povaze a obsahu navrhovaných opatření. Ta mohou zahrnovat:1. akce související s cíli Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu, včetně akce k zahájení Evropského roku;2. informační kampaně a opatření k šíření příkladů osvědčených postupů, jiných než těch, které jsou popsány v části A;3. udílení cen nebo organizování soutěží vyzdvihujících význam výchovy prostřednictvím sportu;4. průzkumy a studie jiné než ty, které jsou uvedeny v části A.C. Opatření, na která se neposkytuje finanční podpora SpolečenstvíSpolečenství nabídne svou morální podporu, včetně písemného zmocnění k používání loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportu, iniciativám veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace uspokojivě prokáží Komisi, že dané iniciativy proběhnou nebo budou zahájeny v roce 2004 a mohou významně přispět k dosažení jednoho nebo více cílů Evropského roku výchovy prostřednictvím sportu.--------------------------------------------------


title: 2009/58/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 15. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (ECB/2008/28)

text:
               24.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 21/81

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 15. prosince 2008
   o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami
   (ECB/2008/28)
   (2009/58/ES)
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 48 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí ECB/2006/26 ze dne 18. prosince 2006 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (1) stanovilo procentní podíl na upsaném základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB), jenž byly národní centrální banky členských států, které k 1. lednu 2007 nepřijaly euro, povinny splatit k 1. lednu 2007 jako příspěvek na provozní náklady ECB.

               (2)

               Rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (2) upravuje klíč pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) v souladu s článkem 29.3 statutu ESCB a s účinkem od 1. ledna 2009 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým národním centrálním bankám v upraveném klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“).

               (3)

               Upsaný základní kapitál ECB činí 5 760 652 402,58 EUR.

               (4)

               Upravený klíč pro upisování základního kapitálu vyžaduje přijetí nového rozhodnutí ECB, které s účinkem od 1. ledna 2009 zruší rozhodnutí ECB/2006/26 a stanoví procentní podíl na upsaném základním kapitálu ECB, jenž jsou národní centrální banky členských států, které do 1. ledna 2009 nepřijmou euro (dále jen „nezúčastněné národní centrální banky“), povinny splatit s účinkem od 1. ledna 2009,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Výše a způsob splacení základního kapitálu
   Každá nezúčastněná národní centrální banka splatí s účinkem od 1. ledna 2009 7 % svého upsaného podílu na základním kapitálu ECB. S ohledem na vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu stanovené v článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23 splatí každá nezúčastněná národní centrální banka s účinkem od 1. ledna 2009 částku, která je uvedena v následující tabulce vedle názvu banky:

               Nezúčastněná národní centrální banka

               (v EUR)

               Българска народна банка (BulharskБ nБrodnН banka)

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         Článek 2
   Úprava splaceného základního kapitálu
   1.   Vzhledem k tomu, že každá nezúčastněná národní centrální banka již splatila 7 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB platného do 31. prosince 2008 podle rozhodnutí ECB/2006/26, každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1.
   2.   Všechny převody podle tohoto článku se provádějí v souladu s rozhodnutím ECB/2008/25 ze dne 12. prosince 2008 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (3).
   Článek 3
   Závěrečná ustanovení
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2009.
   2.   Rozhodnutí ECB/2006/26 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2009.
   3.   Odkazy na rozhodnutí ECB/2006/26 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 15. prosince 2008.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 15.

      (2)  Viz strana 66 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (3)  Viz strana 71 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/119

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2008
   (2010/508/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi střediska (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (3), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0071/2010),

               1.

               uděluje řediteli Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie absolutorium za plnění rozpočtu střediska na rozpočtový rok 2008;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 107.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/120

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 5. května 2010
   obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2008
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2008,
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi střediska (1),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (3), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0071/2010),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 je spolehlivá a že uskutečněné operace jsou legální a správné,

               B.

               vzhledem k tomu, že Parlament udělil řediteli překladatelského střediska pro instituce Evropské unie dne 23. dubna 2009 absolutorium za plnění rozpočtu střediska za rozpočtový rok 2007 (5) a ve svém usnesení provázejícím rozhodnutí o udělení absolutoria mimo jiné:

                           —

                           bere na vědomí připomínku Účetního dvora v jeho zprávě za rok 2006, že kumulovaný rozpočtový přebytek za rok 2006 dosáhl 16 900 000 EUR a že v roce 2007 bude středisko svým zákazníkům vracet částku ve výši 9 300 000 EUR; souhlasí s Účetním dvorem, že tato kumulace přebytků svědčí o tom, že metoda stanovování cen překladů střediska není dostatečně přesná,

                           —

                           vyzývá Komisi a středisko, aby usilovaly o urychlené vyřešení sporu ohledně příspěvků na důchodové pojištění zaměstnanců;

      Výkonnost

               1.

               blahopřeje středisku k vytvoření účinného nástroje informační technologie nazvaného FLOSYSWEB, který klienti využívají k zasílání překladů, přičemž si mohou vybrat z různých možností formátu a prostřednictvím tohoto systému jim jsou hotové překlady zasílány zpět;

      Přebytek rozpočtu v rozporu se základním nařízením

               2.

               bere na vědomí, že středisko má v rozporu s nařízením (ES) č. 2965/94 již několik let kumulovaný přebytek rozpočtu, který v roce 2008 dosáhl výše 26 700 000 EUR (v roce 2006 se jednalo o 16 900 000 EUR, v roce 2005 o 10 500 000 EUR a v roce 2004 o 3 500 000 EUR); bere na vědomí, že tento přebytek vyplývá především z nepřesných odhadů týkajících se požadavků na překlady ze strany klientů; žádá středisko, aby přijalo účinnější opatření k řešení stále se navyšujícího přebytku rozpočtu;

               3.

               připomíná, že v roce 2009 vrátilo středisko svým klientům 11 450 000 EUR; zdůrazňuje také, že v roce 2007 vrátilo středisko svým klientům 9 300 000 EUR;

               4.

               bere na vědomí, že v roce 2008 středisko zaúčtovalo výnosy z úroků ve výši 1 580 984,34 EUR; z účetní závěrky a z výše zaplacených úroků vyvozuje, že středisko si dlouhodobě udržuje nadměrně vysoký objem pohotových prostředků; bere na vědomí, že k 31. prosinci 2008 činily pohotové prostředky střediska 48 405 006,88 EUR; žádá Komisi, aby posoudila, jak by bylo možné zajistit, aby se nakládání s pohotovými prostředky plně řídilo skutečnými potřebami v souladu s čl. 15 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002, a jaké koncepční změny je třeba provést, aby hotovost střediska byla dlouhodobě co nejnižší; žádá středisko, aby své služby nabízelo zákazníkům napříště za cenu, která by pokrývala náklady;

      Příspěvky na důchodové pojištění zaměstnanců

               5.

               považuje za velmi politováníhodné, že přestože usnesení o udělení absolutoria na tento problém upozorňují již mnoho let, nebylo dosud nalezeno řešení sporu mezi střediskem a Komisí ohledně příspěvků zaměstnavatele na důchodové pojištění zaměstnanců;

               6.

               se znepokojením konstatuje, že přetrvávající spor s Komisí stojí středisko několik milionů EUR; zejména připomíná, že středisko v roce 2008 vytvořilo rezervu ve výši 15 300 000 EUR, aby mohlo čelit dopadům tohoto sporu; žádá tudíž, aby středisko informovalo orgán příslušný pro udělení absolutoria o vývoji jednání a o dodatečných nákladech (čas a finanční výdaje) způsobených tímto sporem;

      Interní audit

               7.

               bere na vědomí, že středisko zřídilo v roce 2006 funkci interního auditora a že tato pozice je obsazena od února 2008;

               8.

               uznává, že většina doporučení útvaru pro interní audit (IAS) byla uplatněna; považuje za velmi důležité, aby středisko plně provádělo politiku v oblasti citlivých funkcí a mobility zaměstnanců;

      Lidské zdroje

               9.

               připomíná, že v prosinci 2008 bylo úředníky a dočasnými zaměstnanci obsazeno pouze 81 % z plánovaných pracovních míst; bere na vědomí vysvětlení střediska, že z důvodu nedostatku kancelářských prostor nebylo možné přijímat pracovníky v souladu s plánem pracovních míst; domnívá se však, že středisko musí realističtěji a účinněji plánovat své náborové postupy, aby mohlo dodržet lhůty a připravit se na požadavky vyplývající ze zvýšení počtu zaměstnanců;

               10.

               vybízí středisko, aby vytvořilo komplexní vzdělávací programy podporující požadované personální schopnosti a dovednosti, aby se udržela vysoká úroveň zaměstnanců; dále plně souhlasí s opatřeními, která středisko přijalo k účinnému sledování kvality odborně vzdělávacích kurzů;

               11.

               pokud jde o další připomínky, které doprovázejí rozhodnutí o udělení absolutoria a mají horizontální povahu, odkazuje na své usnesení ze dne 5. května 2010 (6) o výkonnosti, finančním řízení a kontrole evropských agentur.

      (1)  Úř. věst. C 304, 15.12.2009, s. 107.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Úř. věst. L 255, 26.9.2009, s. 145.

      (6)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0139 (viz strana 241 v tomto čísle Úředního věstníku).


title: 2008/513/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/99

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2005
   (2008/513/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi centra (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993, kterým se zřizuje Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (4), a zejména na článek 11a tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0100/2007),

               1.

               uděluje řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost absolutorium za plnění rozpočtu centra na rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádí své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 43.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19.12.2006, s. 86.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/100

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 24. dubna 2007
   obsahujícího připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2005
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi centra (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993, kterým se zřizuje Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (4), a zejména na článek 11 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0100/2007),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka za rozpočtový rok končící dnem 31. prosince 2005 je spolehlivá a že uskutečněné operace jsou ve svém souhrnu legální a správné;

               B.

               vzhledem k tomu, že dne 27. dubna 2006 udělil Parlament řediteli absolutorium za plnění rozpočtu centra na rozpočtový rok 2004 (6) a v usnesení připojeném k rozhodnutí o udělení absolutoria Parlament mimo jiné

                           —

                           vyjadřuje politování nad vysokým počtem převodů; nabádá centrum, aby lépe dodržovalo rozpočet, který rozpočtový orgán původně stanovil,

         Obecné připomínky týkající se většiny agentur EU, kterým se jednotlivě uděluje absolutorium

               1.

               domnívá se, že stále rostoucí počet agentur Společenství a činnosti některých z nich nezapadají do celkového orientačního rámce, že poslání některých z nich nejsou vždy odrazem skutečných potřeb Unie ani očekávání jejích občanů, a konstatuje, že obecně nemají agentury vždy dobrou pověst, ani příznivý ohlas v tisku;

               2.

               vyzývá proto Komisi, aby definovala celkový orientační rámec, pokud jde o zakládání nových agentur Společenství, aby před zřízením jakékoli nové agentury předložila analýzu nákladů a přínosů a vždy dbala na to, aby nedošlo ke zdvojování činností mezi agenturami nebo překrývání s náplní činnosti jiných evropských organizací;

               3.

               vyzývá Účetní dvůr, aby k této studii nákladů a přínosů zaujal stanovisko před tím, než Parlament učiní rozhodnutí;

               4.

               vyzývá Komisi, aby každých pět let předložila studii o přínosu každé stávající agentury; vyzývá všechny příslušné orgány, aby v případě negativního hodnocení přínosu určité agentury učinily nezbytné kroky a buď nově vymezily mandát dané agentury, nebo ji zrušily;

               5.

               vzhledem k rostoucímu počtu regulačních agentur vyjadřuje politování nad skutečností, že jednání o projektu interinstitucionální dohody o rámci pro tyto agentury dosud neskončila, a vyzývá příslušná oddělení Komise, aby po konzultaci s Účetním dvorem učinila vše pro rychlé dosažení dohody;

               6.

               konstatuje, že vzhledem k odpovědnosti Komise za rozpočet je potřebná užší vazba agentur na Komisi; vyzývá Komisi a Radu k provedení všech kroků potřebných k tomu, aby do 31. prosince 2007 měla Komise menšinový hlas s právem veta v dozorčích radách regulačních agentur a aby se s tímto požadavkem od počátku počítalo při vzniku nových agentur;

               7.

               vyzývá Účetní dvůr, aby vytvořil ve své výroční zprávě ještě jednu kapitolu, která bude věnována všem agenturám, jimž se uděluje absolutorium v rámci účetní závěrky Komise, a bude tak možno získat jasnější představu o tom, jak agentury vynakládají finanční prostředky EU;

               8.

               připomíná zásadu, podle níž všechny agentury Společenství – ať už pobírají dotace, nebo ne – podléhají udělování absolutoria ze strany Parlamentu, a to i v případě, kdy na základě jejich zřizovacích nařízení uděluje absolutorium jiný orgán;

               9.

               vyzývá Účetní dvůr k tomu, aby ve všech agenturách provedl audit výkonnosti a předložil o něm zprávu příslušným výborům Parlamentu včetně Výboru pro rozpočtovou kontrolu;

               10.

               konstatuje, že počet agentur neustále roste a že v souladu s politickou odpovědností Komise za fungování agentur, která výrazně přesahuje pouhou logistickou podporu, je stále více zapotřebí, aby generální ředitelství Komise odpovědná za zřizování agentur a sledování jejich činnosti vypracovala obecný přístup k agenturám; domnívá se, že struktura podobná té, kterou vytvořily agentury pro koordinaci mezi příslušnými GŘ, by byla pragmatickým krokem k vytvoření obecného přístupu, který by Komise používala ve všech záležitostech týkajících se agentur;

               11.

               vyzývá Komisi, aby zlepšila administrativní a technickou podporu agenturám, a to s přihlédnutím ke stále větší složitosti správních předpisů Společenství a k technickým problémům;

               12.

               konstatuje, že ve všech agenturách Společenství chybí disciplinární orgán, a vyzývá Komisi, aby přijala opatření nezbytná k rychlému zavedení takového mechanismu;

               13.

               vítá výrazná zlepšení koordinace mezi agenturami, což jim umožňuje řešit opakující se problémy a účinněji spolupracovat s Komisí a Parlamentem;

               14.

               domnívá se, že vytvoření společné služby poskytování podpory mezi několika agenturami, jejímž cílem je dosáhnout kompatibility systémů finančního řízení se systémy Komise, je opatřením, které by se mělo dále rozvíjet a mělo by být rozšířeno;

               15.

               vyzývá agentury, aby zlepšily svou spolupráci a porovnávání činnosti se subjekty působícími v dané oblasti; vyzývá Komisi, aby přijala opatření, jež uzná za nezbytná, s cílem pomoci agenturám zlepšit jejich pověst a zvýšit viditelnost jejich činností;

               16.

               vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh na jednotnou úpravu formátu výročních zpráv agentur a stanovila ukazatele výkonnosti, které by umožnily srovnávat účinnost jejich působení;

               17.

               vyzývá agentury, aby na začátku každého roku předložily ukazatele výkonnosti, na jejichž základě by bylo možno měřit jejich výsledky;

               18.

               vyzývá všechny agentury, aby ve větší míře využívaly cílů SMART, které by měly vést k realističtějšímu plánování a plnění cílů;

               19.

               souhlasí s Účetním dvorem, že Komise je odpovědná rovněž za (finanční) řízení agentur; naléhavě proto žádá Komisi, aby kontrolovala – a v nutných případech řídila a byla nápomocna – řízení jednotlivých agentur, zejména pokud jde o řádné uplatňování postupů při zadávání veřejných zakázek, průhlednost náborových postupů, řádné finanční řízení (v oblasti výdajů a sestavování rozpočtu), a především řádné uplatňování předpisů týkajících se rámce vnitřní kontroly;

               20.

               domnívá se, že v pracovních programech agentur by měl být měřitelným způsobem vyjádřen jejich příspěvek z hlediska provozních úkolů a že by měla být věnována náležitá pozornost normám vnitřní kontroly, které uplatňuje Komise;

         Specifické připomínky

               21.

               konstatuje, že míra čerpání prostředků na závazky je vyšší než 90 %, zatímco míra čerpání prostředků na platby je pouze 85 %; konstatuje rovněž, že u administrativních výdajů činí míra přenesených prostředků téměř 40 %; vyzývá centrum, aby lépe uskutečňovalo svou politiku veřejných zakázek, a předešlo tak přenosům prostředků, které zatěžují řízení;

               22.

               vítá skutečnost, že centrum sestavilo pro potřeby svého řízení rozpočet podle činností; vyzývá centrum, aby tuto činnost dále rozvíjelo s cílem zkvalitnit monitorování výkonnosti a hodnocení účelnosti tím, že se zavede analytické účetnictví umožňující zjistit náklady na různé činnosti centra;

               23.

               vyzývá centrum, aby začlenilo inventární systémy dlouhodobého majetku do obecného účetnictví, neboť bez spolehlivého systému označování nelze zajistit, že majetek zaznamenaný v inventárním soupisu bude vysledován;

               24.

               konstatuje nedostatky v přijímání zaměstnanců; vyzývá centrum, aby řádně uplatňovalo postupy náboru zaměstnanců;

               25.

               konstatuje, že na konci roku 2004 byl vyslán jeden zaměstnanec na dlouhodobý služební pobyt (dva roky) do Bruselu; vyzývá centrum, aby tento postup plně vysvětlilo; vyzývá centrum a Komisi k prošetření tohoto případu a k přijetí opatření, která v budoucnu zamezí jeho opakování;

               26.

               konstatuje, že kontrola postupů pro zadávání zakázek a jejich udílení odhalila řadu anomálií; vyzývá centrum, aby plně uplatnilo postupy zadávání zakázek a jejich udílení, a předešlo tak podobným situacím, k jakým docházelo v roce 2005.

      (1)  Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 43.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19.12.2006, s. 86.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 340, 6.12.2006, s. 85.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. května 2013 týkající se ústních pozměňujících návrhů a jiných ústních změn (výklad čl. 156 odst. 6 jednacího řádu)

text:
               12.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Ústní změny a ostatní ústní modifikace (výklad čl. 156 odst. 6 jednacího řádu)
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. května 2013 týkající se ústních pozměňujících návrhů a jiných ústních změn (výklad čl. 156 odst. 65 jednacího řádu)
   (2016/C 055/26)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na dopis předsedy Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 24. dubna 2013,

               —

               s ohledem na článek 211 jednacího řádu,

               1.

               rozhodl, že výklad čl. 156 odst. 6 zní:
               „Na návrh předsedy se ústní pozměňovací návrhy nebo všechny jiné ústní změny považují za pozměňovací návrhy, které nebyly rozeslány ve všech úředních jazycích. Pokud předseda rozhodne o jejich přijatelnosti na základě čl. 157 odst. 3 a není-li vznesena námitka podle čl. 156 odst. 6, hlasuje se o nich podle stanoveného pořadí hlasování.
               Počet hlasů ve výboru potřebných ke vznesení námitky proti tomu, aby se o takových pozměňovacích návrzích nebo změnách hlasovalo, se stanoví na základě článku 196, a to úměrně k počtu stanovenému pro plenární zasedání a v případě potřeby se zaokrouhlí nahoru na nejbližší celé číslo.“

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi.


title: 2004/613/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 6. srpna 2004 na vytvoření poradní skupiny potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin

text:
               25.8.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 275/17

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 6. srpna 2004
   na vytvoření poradní skupiny potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin
   (2004/613/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve své Bílé knize o evropském vládnutí přijaté dne 25. července 2001 (1) se Komise zavázala více otevřít proces vypracovávání politik Evropské unie, aby byla zajištěna širší účast občanů a organizací na jejich tvorbě a aplikaci.

               (2)

               Komise přijala dne 11. prosince 2002 (2) sdělení „o obecných zásadách a minimálních normách aplikovatelných na konzultace zahájené Komisí se zainteresovanými stranami“, aby byl zajištěn koherentní přístup všech oddělení Komise v procesu konzultací a zvýšení transparence konzultací.

               (3)

               Pro Komisi je nutné, aby konzultovala a informovala spotřebitele, stejně jako sociálně ekonomická prostředí, kterých se týkají otázky vztahující se k etiketování a prezentaci potravin a potravy pro zvířata, bezpečnost potravin a potravy pro zvířata, lidské stravě ve vztahu k potravinářské legislativě, zdraví zvířat a blaha zvířat, stejně jako zdraví rostlin.

               (4)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3), předpokládá otevřené a transparentní konzultování občanů přímo nebo prostřednictvím zastupitelských orgánů v průběhu vypracovávání, hodnocení a revidování potravinářské legislativy s výjimkou případů, kdy to nedovoluje naléhavost otázky.

               (5)

               Bílá kniha o bezpečnosti potravin přijatá Komisí dne 12. ledna 2000 (4) předvídá vytvoření poradní skupiny pro bezpečnost potravin reorganizací stávajících poradních výborů (Akce 81).

               (6)

               Poradní výbor pro potraviny byl zřízen rozhodnutím Komise 80/1073/EHS (5).

               (7)

               Byly vytvořeny další poradní výbory v oblasti společné zemědělské politiky rozhodnutím Komise 98/235/EHS (6).

               (8)

               Nabyté zkušenosti ukázaly potřebu seskupení a reorganizace různých poradních výborů, které existují okolo témat souvisejících s potravinovým řetězcem a zdravím zvířat a rostlin a zlepšením jejich fungování.

               (9)

               Je důležité, aby byly vytvořeny stálé systémy konzultování občanů na evropské úrovni v průběhu vypracovávání, hodnocení a revizí potravinářské legislativy společenství.

               (10)

               Vzhledem k potřebě globálního přístupu k potravinovému řetězci a ke zdraví zvířat a rostlin pro zajištění ochrany spotřebitelů je důležité zahrnout do oblasti systémů konzultace všechny otázky spojené s potravinářskou legislativou, což zahrnuje aspekty, spojené s etiketováním a prezentací potravin a potravy pro zvířata, s bezpečností potravin ve vztahu k potravinářské legislativě, ke zdraví zvířat, ale i aspekty vztahující se k blahu zvířat a různým oblastem zdraví rostlin, jako např. ochrana rostlin, fytofarmaceutické výrobky a jejich rezidua, stejně jako podmínky komercializace osiv a reprodukčního materiálu, včetně biodiverzity a včetně oblastí průmyslového vlastnictví, které k ním přísluší.

               (11)

               Vzhledem k rozsáhlosti této oblasti konzultací a logicky velkého množství zainteresovaných stran, zahrnuje v sobě efektivita stálých systémů konzultace konzultaci občanů napříč orgány zastupujícími zájmy potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin na evropské úrovni, i když přímá konzultace občanů musí vždy zůstat možná.

               (12)

               Dotčená socioprofesionální prostředí, včetně svazů spotřebitelů členských států, vytvořila organizace v evropském měřítku, které mají za cíl zajištění reprezentace zájmů spojených s potravinovým řetězcem a zdraví zvířat a lidí na evropské úrovni.

               (13)

               Kvalita systémů konzultace předpokládá, že se budou konat přímé výměny mezi Komisí a zastupitelskými orgány na evropské úrovni v průběhu strukturovaných schůzí v rámci poradní skupiny, speciálně pokud se týká pracovního programu Komise v potravinářské oblasti.

               (14)

               Složení poradní skupiny nesmí být příliš široké z praktických důvodů organizace schůzí se současným zajištěním odpovídajícího zastoupení zájmů potravinového řetězce a zdraví zvířat a rostlin. Tím, že bude skupina obzvláště konzultována o pracovním programu Komise, bude ve skutečnosti velmi důležité, aby v ní byly zastoupeny zastupitelské orgány, které jsou nejvíce schopny obhajovat obecné zájmy spojené s potravinovým řetězcem a zdravím zvířat a rostlin na evropské úrovni.

               (15)

               Aby byla zajištěna efektivnost a transparence práce skupiny, umožňuje způsob práce organizovat schůzky pracovních skupin, které budou moci být v případě potřeby rozšířeny o další zainteresované osoby nebo orgány.

               (16)

               V zájmu jasnosti je vhodné zrušit rozhodnutí 80/1073/EHS,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
   Článek 1
   Při Komisi je zřízena poradní skupina pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a rostlin, nazývaná dále jen „skupina“.
   Článek 2
   Poslání
   1.   Komise konzultuje skupinu o svém pracovním programu v následujících oblastech:

               —

               bezpečnost potravin a potravy pro zvířata,

               —

               etiketování a prezentace potravin a potravy pro zvířata,

               —

               lidská výživa ve vztahu k potravinářské legislativě,

               —

               zdraví zvířat a blaho zvířat,

               —

               otázky týkající se ochrany rostlin, fytofarmaceutických výrobků a jejich reziduí stejně jako podmínek komercializace osiv a reprodukčního materiálu, včetně biodiverzity a včetně oblastí průmyslového vlastnictví, které k ním přísluší.

         2.   Kromě toho může Komise konzultovat skupinu o veškerých opatřeních, která je v těchto oblastech nucená přijmout nebo navrhnout.
   Článek 3
   Složení skupiny
   1.   Skupina je složena ze zástupců, jejichž počet nesmí být vyšší než 45, ze zastupitelských orgánů na evropské úrovni. Tyto orgány musí mít za cíl ochranu zájmů spojených s oblastmi uvedenými v odstavci 1 článku 2 a odpovídat následujícím kritériím: obecný charakter chráněných zájmů, zastoupení, které zahrnuje buď všechny, nebo alespoň většinu členských zemí a stálá existence na úrovni Společenství, umožňující přímý přístup k odbornosti členů pro vypracovávání koordinovaných a rychlých reakcí.
   2.   Ve lhůtě do jednoho měsíce od data přijetí tohoto rozhodnutí vyzve Komise orgány, které si přejí účastnit skupiny, aby se ve lhůtě jednoho měsíce vyjádřily s tím, že zdůvodní svůj zájem a způsob, jakým odpovídají výše uvedeným kritériím.
   3.   Komise vybere orgány, které nejlépe splňují výše uvedená kritéria a sestaví jejich seznam, který je zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.
   4.   Každý vybraný orgán je pověřen zajištěním koordinace konzultačních a informačních prací uvnitř sama sebe tak, aby prezentoval co nejreprezentativnější pohledy na zájmy, které reprezentuje.
   Článek 4
   Podmínky organizace
   1.   Skupina se v zásadě schází dvakrát ročně v sídle Komise a dále pokaždé, když to Komise považuje za potřebné.
   2.   Pro přezkoumání specifických otázek na základě mandátu daného skupinou, nebo když se to ukáže jako nezbytné, lze vytvořit pracovní skupiny.
   3.   Komise může přizvat experty nebo pozorovatele včetně zastupitelských orgánů pocházejících ze třetích zemí, když se prokáže, že je to užitečné nebo potřebné, aby se zúčastnili práce skupiny nebo pracovních skupin.
   4.   Skupina i pracovní skupiny se scházejí podle podmínek a kalendáře definovaných Komisí. Komise zajistí její předsednictví.
   5.   Skupina přijme své vnitřní předpisy na základě návrhu předloženého Komisí. Oddělení Komise zajistí sekretariát schůzí včetně schůzí pracovních skupin.
   6.   Komise zajistí propagaci prací skupiny.
   Článek 5
   Důvěrnost
   Členové skupiny, příležitostní experti, stejně jako jakékoliv jiné osoby, přizvané ke schůzím skupiny jako pozorovatelé, jsou vázáni povinností neprozrazovat informace, které se dozvěděli prací skupiny nebo pracovních skupin, když byl charakter těchto informací Komisí ohlášen jako důvěrný. V takových případech může Komise rozhodnout, že pouze členové komise tyto informace obdrží a mohou se zúčastnit schůzí.
   Článek 6
   Konečné ustanovení
   Rozhodnutí Komise 80/1073/EHS přinášející nový statut poradního výboru pro potraviny je zrušeno.
   Článek 7
   Vstoupení v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost v den jeho zveřejnění v Úřednim věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 6. srpna 2004.

            Za Komisi

         David BYRNE

            člen Komise

      (1)  COM(2001) 428 konečné znění.

      (2)  COM(2002) 704 konečné znění.

      (3)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).

      (4)  COM(1999) 719 konečné znění.

      (5)  Úř. věst. L 318, 26.11.1980, s. 28.

      (6)  Úř. věst. L 88, 24.3.1998, s. 59.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. ledna 2001 o zřízení Vojenského štábu Evropské unie

text:
Důležité právní upozornění

|

32001D0080

Úřední věstník L 027 , 30/01/2001 S. 0007 - 0011

		Rozhodnutí Radyze dne 22. ledna 2001o zřízení Vojenského štábu Evropské unie(2001/80/SZBP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 uvedené smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 207 odst. 2 uvedené smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) V rámci posilování společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a zejména společné evropské bezpečnostní a obranné politiky stanovené v článku 17 Smlouvy o Evropské unii, dosáhla Evropská rada na svém zasedání v Nice ve dnech 7. až 11. prosince 2000 dohody o zřízení Vojenského štábu Evropské unie a vymezila jeho poslání a funkce.(2) Podle obecných zásad Evropské rady by vojenský štáb měl být připraven k zahájení své činnosti,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Členské státy přidělí ke generálnímu sekretariátu Rady vojenský personál za účelem vytvoření Vojenského štábu Evropské unie (VŠEU).2. Vojenský štáb je součástí generálního sekretariátu Rady.Článek 2Poslání a funkce vojenského štábu jsou definovány v příloze V zprávy předsednictví schválené Evropskou radou na zasedání v Nice, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí.Článek 3Všichni členové vojenského štábu musí být státními příslušníky členských států Evropské unie.Článek 41. Členové vojenského štábu podléhají pravidlům, která budou stanovena rozhodnutím Rady.2. Až do vstupu v platnost rozhodnutí uvedeného v odstavci 1, zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 2000/178/SZBP ze dne 28. února 2000 o pravidlech pro odborníky členských států ve vojenské oblasti dočasně přidělené ke generálnímu sekretariátu Rady [1].Článek 5Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.Použije se ode dne, který určí generální tajemník, vysoký představitel po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem (PBV) a s Prozatímním vojenským orgánem/Vojenským výborem, a v zásadě před koncem června 2001.Až do dne, od kterého se použije toto rozhodnutí, působí generální ředitel vojenského štábu (GŘVŠEU), který převezme svou funkci k 1. březnu 2001 [2], jako vedoucí odborníků z vojenské oblasti přidělených členskými státy [3] k sekretariátu Rady.Článek 6Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku.V Bruselu dne 22. ledna 2001.Za RadupředsedkyněA. Lindh[1] Úř. věst. L 57, 2.3.2000, s. 1.[2] Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2000.[3] Rozhodnutí Rady 2000/145/SZBP ze dne 14. února 2000 o přidělení odborníků z členských států z vojenské oblasti na generální sekretariát Rady pro přechodné období (Úř. věst. L 49, 22.2.2000, s. 3).--------------------------------------------------PŘÍLOHAORGANIZACE VOJENSKÉHO ŠTÁBU EVROPSKÉ UNIE (EUMS)1. ÚvodČlenské státy EU na zasedání v Helsinkách rozhodly zřídit v rámci Rady nové stálé politické a vojenské orgány, které by umožnily EU v plném rozsahu úplně převzít odpovědnost za předcházení konfliktům a za úkoly krizového řízení definované ve Smlouvě o EU, takzvané petersberské úkoly. Jak je stanoveno ve zprávě ze zasedání v Helsinkách, VŠEU "v rámci struktur Rady zajišťuje vojenské odborné znalosti a podporu společné evropské bezpečnostní a obranné politiky včetně řízení vojenských operací krizového řízení vedených EU".Za tímto účelem se stanoví následující působnost Vojenského štábu Evropské unie (VŠEU):2. PosláníVojenský štáb provádí "včasné varování, vyhodnocení situace a strategické plánování petersberských úkolů včetně identifikace evropských vnitrostátních a nadnárodních sil" a provádí politiky a rozhodnutí Vojenského výboru Evropské unie (VVEU).3. Úloha a úkoly- Je zdrojem vojenských odborných znalostí EU.- Zajišťuje spojení mezi Vojenským výborem Evropské unie na jedné straně a vojenskými zdroji, které jsou EU k dispozici, na straně druhé a zajišťuje vojenské odborné znalosti pro instituce EU pod vedením Vojenského výboru Evropské unie.- Zajišťuje funkci včasného varování. Plánuje, vyhodnocuje a vydává doporučení týkající se koncepce krizového řízení a obecné vojenské strategie a provádí rozhodnutí a pokyny Vojenského výboru Evropské unie.Pomáhá Vojenskému výboru Evropské unie při vyhodnocování situace a vojenských aspektů strategického plánování [1] v celém rozsahu petersberských úkolů ve všech případech operací vedených EU bez ohledu na to, zda EU využije prostředků a možností NATO, či nikoli.Přispívá k procesu vypracování, vyhodnocování a přezkoumávání vojenských možností s ohledem na potřebu daných členských států zajistit soudržnost s procesem plánování obrany NATO (DPP) a s procesem plánování a kontroly (PARP) partnerství pro mír (PfP) v souladu s dohodnutými postupy.Odpovídá za sledování, vyhodnocování a vydávání doporučení týkajících se sil a prostředků poskytnutých EU členskými státy na výcvik, cvičení a interoperabilitu.4. Funkce- Plní tři základní operativní funkce: včasné varování, vyhodnocení situace a strategické plánování.- Pod vedením Vojenského výboru Evropské unie poskytuje vojenské odborné znalosti orgánům EU, a zejména generálnímu tajemníku, vysokému představiteli.- Prostřednictvím vnitrostátních a mezinárodních zpravodajských služeb sleduje potenciální krize.- Dodává vojenské informace do Situačního střediska a obdrží výsledek jejich zpracování.- Zajišťuje vojenské aspekty strategického předsunutého plánování pro petersberské mise.- Určuje a eviduje evropské vnitrostátní a mezinárodní síly pro operace vedené EU ve spolupráci s NATO.- Přispívá k rozvoji a přípravě (včetně výcviku a cvičení) vnitrostátních a mezinárodních sil poskytnutých EU členskými státy. Úprava vztahu s NATO je definována v odpovídajících dokumentech.- Organizuje a koordinuje postupy s vnitrostátními a mezinárodními štáby včetně štábu NATO, které jsou k dispozici EU, zajišťuje v nejvyšší možnou míru slučitelnosti s postupy NATO.- Plánuje, navrhuje, řídí a vyhodnocuje vojenské aspekty postupů krizového řízení EU, včetně nacvičování postupů ve vztahu EU a NATO.- Účastní se finančních odhadů nákladů na operace a cvičení.- Udržuje styk s vnitrostátními štáby a mezinárodními štáby mezinárodních sil.- Navazuje trvalé vztahy s NATO podle "Stálých ujednání mezi EU a NATO" a odpovídající vztahy s určenými protistranami v rámci OSN a OBSE podle dohody s těmito organizacemi.a) Další funkce v situacích krizového řízení- Požaduje a zpracovává specifické informace ze zpravodajských organizací a další důležité informace ze všech dostupných zdrojů.- Podporuje Vojenský výbor Evropské unie v přispívání k iniciační plánovací směrnici a plánovacím směrnicím Politického a bezpečnostního výboru (PBV).- Rozvíjí a stanovuje priority vojenských strategických řešení, které tvoří základ vojenských doporučení Vojenského výboru Evropské unie udělovaných Politickému a bezpečnostnímu výboru:- definováním základních obecných řešení,- vyhledáváním pomoci při plánování z vnějších zdrojů, které analyzují a dále rozvíjejí tato řešení podrobněji,- vyhodnocováním výsledků této podrobnější práce a zadáváním dalších potřebných prací,- předkládáním celkového hodnocení s případným uvedením priorit a doporučení Vojenskému výboru Evropské unie.- Může rovněž přispívat k nevojenským aspektům vojenských řešení.- Ve spolupráci s vnitrostátními plánovacími štáby a podle potřeby též s NATO určuje síly, které by se mohly účastnit případných operací vedených EU.- Pomáhá operačnímu veliteli při technických výměnách se třetími zeměmi, které nabízejí vojenský potenciál do operací vedených EU, a při přípravě konference o vytváření těchto sil.- Nadále sleduje krizové situace.b) Další funkce během operací- Vojenský štáb Evropské unie pod vedením Vojenského výboru Evropské unie trvale sleduje všechny vojenské aspekty operací. Provádí strategickou analýzu ve spolupráci se jmenovaným operačním velitelem, čímž podporuje poradní roli Vojenského výboru Evropské unie ve vztahu k Politickému a bezpečnostnímu výboru v záležitostech strategického zaměření.- Ve světle politického a operativního vývoje poskytuje další řešení Vojenskému výboru Evropské unie, která tvoří základ jeho vojenského poradenství ve vztahu k Politickému a bezpečnostnímu výboru.5. Organizace- Pracuje pod vojenským velením Vojenského výboru Evropské unie, kterému podává hlášení.- Vojenský štáb Evropské unie je oddělením sekretariátu Rady přímo spojeným s generálním tajemníkem, vysokým představitelem; skládá se z personálu přiděleného členskými státy jako subjekty mezinárodního práva pod statutem, který stanoví Rada.- Vojenský štáb Evropské unie řídí generální ředitel Vojenského štábu Evropské unie, tříhvězdičkový vlajkový důstojník, a pracuje pod velením Vojenského výboru Evropské unie- Organizační struktura Vojenského štábu Evropské unie je uvedena v příloze "A" a je tvořena tak, aby byla schopna obsáhnout celé spektrum petersberských úkolů, ať EU využívá zdroje NATO, či nikoli.- V situacích krizového řízení nebo při cvičeních může Vojenský štáb Evropské unie vytvářet krizové akční týmy (KAT), které čerpají z vlastních odborných znalostí, lidských zdrojů a infrastruktury. Kromě toho může podle potřeby čerpat z vnějších lidských zdrojů za účelem dočasného rozšíření, které si od členských států EU vyžádá Vojenský výbor Evropské unie.6. Vztahy se třetími zeměmi- Vztahy mezi Vojenským štábem Evropské unie a evropskými členy NATO, kteří nejsou členy EU, a ostatními zeměmi, které jsou kandidáty na přistoupení k EU, budou definovány v dokumentu o vztazích EU se třetími zeměmi.[1] Předběžné definice:- Strategické plánování: plánování činností, které začínají s nástupem krize, a končí, jakmile politické orgány EU schválí vojenské strategické řešení nebo soubor vojenských strategických řešení. Strategický proces zahrnuje hodnocení vojenské situace, definice politicko-vojenského rámce a vývoj vojenského strategického řešení.--------------------------------------------------PŘÍLOHA ANÁSTIN ORGANIZAČNÍ STRUKTURY EUMS+++++ TIFF +++++ZKRATKYAADMIN | Správní úsek |CCEUMC | Předseda Vojenského výboru Evropské unie |CIO | CIMIC a úsek informačních operací |CIS | Oddělení komunikací a informačních systémů |CMC SPT | Pomocný úsek předsedy Vojenského výboru Evropské unie |CON | Koncepční úsek |CRM/COP | Úsek krizového řízení/běžných operací |DDDG/COS | Zástupce generálního ředitele a velitel štábu Vojenského štábu Evropské unie |DGEUMS | Generální ředitel Vojenského štábu Evropské unie |EEUMC | Vojenský výbor Evropské unie |EUMS | Vojenský štáb Evropské unie |EXE | Úsek cvičení |EX OFFICE | Výkonný úřad |FFOR | Úsek připravenosti sil |IINT | Zpravodajské oddělení |INT POL | Úsek zpravodajské politiky |ITS | Úsek informačních technologií a bezpečnosti |LLEGAL | Právní poradce |LOG | Úsek logistiky |LOG/RES | Oddělení logistiky a zdrojů |OOPS/EXE | Oddělení operací a cvičení |PPERS | Personální oddělení |POL | Úsek politiky |POL/PLS | Oddělení politiky a plánování |POL/REQ | Úsek politiky a požadavků |PRD | Výrobní úsek |RREQ | Úsek požadavků |RES/SPT | Úsek podpory zdrojů |--------------------------------------------------


title: 2004/752/ES, Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie

text:
               9.11.2004

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 333/7

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 2. listopadu 2004
   o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie
   (2004/752/ES, Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 225a a 245 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 140b a 160 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   s ohledem na stanovisko Soudního dvora,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 225a Smlouvy o ES a článek 140b Smlouvy o ESAE zmocňují Radu zřídit soudní komory příslušné rozhodovat v prvním stupni v určitých kategoriích věcí, stanovit pravidla pro jejich složení a upřesnit působnost, která jim bude svěřena.

               (2)

               Zřízení zvláštního soudu pro spory z veřejné služby příslušného k rozhodování v prvním stupni v těchto sporech, pro které je v současné době příslušný Soud prvního stupně Evropských společenství, může zlepšit fungování soudního systému Společenství. Toto zřízení je odpovědí na výzvu obsaženou v prohlášení č. 16 k článku 225a Smlouvy o ES (1), přijatého při podpisu Niceské smlouvy dne 26. února 2001.

               (3)

               Při Soudu prvního stupně je proto třeba zřídit soudní komoru, která bude na institucionální a organizační úrovni nedílnou součástí orgánu Soudní dvůr a jejíž členové budou mít stejné postavení jako členové Soudu prvního stupně.

               (4)

               Tento nový soud je třeba nazvat tak, aby se jeho název odlišoval od názvů jednotlivých složení tohoto soudu nebo Soudu prvního stupně.

               (5)

               K zajištění čitelnosti soudního systému jako celku je třeba vložit do přílohy ke statutu Soudního dvora ustanovení o pravomocích, složení a organizaci soudní komory a o řízení před ní.

               (6)

               Počet soudců soudní komory by měl odpovídat počtu sporů, které projednává. Pro usnadnění rozhodování Rady o jmenování soudců je třeba, aby Rada zřídila nezávislý poradní výbor, jehož úkolem by bylo ověřovat, zda předložené kandidatury splňují požadované podmínky.

               (7)

               Soudní komora by měla rozhodovat postupem přizpůsobeným zvláštnostem sporů, ve kterých má rozhodovat, přičemž by měla zkoumat možnosti smírného narovnání v každém stadiu řízení.

               (8)

               V souladu s čl. 225a třetím pododstavcem Smlouvy o ES a s čl. 140b třetím pododstavcem Smlouvy o ESAE je možné proti rozhodnutí soudních komor podat opravný prostředek k Soudu prvního stupně omezený na právní otázky, a to za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny pro opravné prostředky nyní podávané k Soudnímu dvoru proti rozhodnutím Soudu prvního stupně. Odpovídající ustanovení statutu Soudního dvora jsou opakována v příloze tohoto statutu, který se týká soudní komory, aby se zabránilo odkazům, které by mohly poškodit jasnost ustanovení jako celku.

               (9)

               V tomto rozhodnutí je třeba stanovit vhodná přechodná ustanovení, aby mohla soudní komora zahájit svou činnost ihned po zřízení,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   K Soudu prvního stupně Evropských společenství se připojuje soudní komora příslušná rozhodovat o sporech z veřejné služby Evropské unie, dále nazývaná „Soud pro veřejnou službu Evropské unie“. Soud pro veřejnou službu Evropské unie má sídlo u Soudu prvního stupně.
   Článek 2
   Protokol o statutu Soudního dvora se mění takto:

               1.

               Vkládá se nová hlava, která zní:
               „HLAVA IVa
               SOUDNÍ KOMORY
               Článek 62a
               Ustanovení o pravomocích, složení a organizaci soudních komor zřízených podle článku 225a Smlouvy o ES a článku 140b Smlouvy o ESAE a o řízení před nimi jsou obsažena v příloze tohoto statutu.“

               2.

               Připojuje se příloha I, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.

         Článek 3
   1.   První předseda Soudu pro veřejnou službu Evropské unie bude jmenován na dobu tří let stejným způsobem jako soudci, nerozhodne-li Rada o použití postupu podle čl. 4 odst. 1 přílohy I statutu Soudního dvora, jehož znění je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.
   2.   Jakmile složí všichni soudci Soudu pro veřejnou službu Evropské unie slib, určí předseda Rady losováním tři soudce tohoto soudu, která přestanou vykonávat své funkce, odchylně od čl. 2 druhého pododstavce první věty přílohy I statutu Soudního dvora, uplynutím prvních tří let funkčního období.
   3.   Věci uvedené v článku 1 přílohy I statutu Soudního dvora, které jsou předloženy Soudu prvního stupně ke dni vstupu tohoto článku v platnost a u nichž písemná část řízení dosud neskončila, jak uvádí článek 52 jednacího řádu Soudu, jsou postoupeny Soudu pro veřejnou službu Evropské unie.
   4.   Soud pro veřejnou službu Evropské unie používá až do vstupu svého jednacího řádu v platnost obdobně jednací řád Soudu prvního stupně, s výjimkou ustanovení týkajících se samosoudce.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, s výjimkou článku 1 přílohy I statutu Soudního dvora, jehož znění je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 1 přílohy I statutu Soudního dvora vstupuje v platnost dnem, kdy je v Úředním věstníku Evropské unie zveřejnění rozhodnutí předsedy Soudního dvora, které uvádí, že Soud pro veřejnou službu Evropské unie byl řádně zřízen.

      V Bruselu dne 2. listopadu 2004.

            Za Radu

         B. R. BOT

            předseda

      (1)  Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 80.

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA I
            SOUD PRO VEŘEJNOU SLUŽBU EVROPSKÉ UNIE
            Článek 1
            Soud pro veřejnou službu Evropské unie (dále jen ‚Soud pro veřejnou službu‘) má pravomoc rozhodovat v prvním stupni spory mezi Společenstvími a jejich zaměstnanci podle článku 236 Smlouvy o ES a článku 152 Smlouvy o ESAE, včetně sporů mezi každou institucí nebo subjektem a jeho zaměstnanci, které spadají do pravomoci Soudního dvora.
            Článek 2
            Soud pro veřejnou službu se skládá ze sedmi soudců. Na žádost Soudního dvora může Rada kvalifikovanou většinou rozhodnout, že zvýší počet soudců.
            Soudci jsou jmenováni na dobu šesti let. Soudci, jejichž funkční období končí, mohou být jmenováni opakovaně.
            Každé uvolněné místo se obsazuje jmenováním nového soudce na dobu šesti let.
            Článek 3
            1.   Soudce jmenuje Rada postupem stanoveným v čl. 225a čtvrtém pododstavci Smlouvy o ES a čl. 140b čtvrtém pododstavci Smlouvy o ESAE po konzultaci s výborem zřízeným tímto článkem. Při jmenování soudců dbá Rada na vyvážené složení Soudu na co nejširším zeměpisném základě z řad státních příslušníků členských států a z hlediska zastoupení vnitrostátních právních systémů.
            2.   Každá osoba, která má občanství Unie a která splňuje podmínky stanovené v čl. 225a čtvrtém pododstavci Smlouvy o ES a čl. 140b čtvrtém pododstavci Smlouvy o ESAE, může předložit svou kandidaturu. Rada stanoví na doporučení Soudního dvora kvalifikovanou většinou podmínky a postupy pro předkládání a vyřizování kandidatur.
            3.   Zřizuje se výbor složený ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků. Rada rozhoduje na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o jmenování členů výboru a pravidlech jeho fungování.
            4.   Výbor vydává stanovisko ke vhodnosti kandidátů na výkon funkce soudce Soudu pro veřejnou službu. Výbor připojí k tomuto stanovisku seznam kandidátů, kteří mají nejvhodnější zkušenosti na nejvyšší úrovni. Tento seznam musí obsahovat počet kandidátů, který odpovídá alespoň dvojnásobku počtu soudců, které má Rada jmenovat.
            Článek 4
            1.   Soudci volí ze svého středu předsedu Soudu pro veřejnou službu na dobu tří let. Předseda může být zvolen opakovaně.
            2.   Soud pro veřejnou službu zasedá v senátech o třech soudcích. Ve věcech vymezených jednacím řádem může rozhodovat v plénu, v senátu o pěti soudcích nebo jako samosoudce.
            3.   Předseda Soudu pro veřejnou službu předsedá plénu a senátu o pěti soudcích. Předsedové senátů o třech soudcích jsou jmenováni za podmínek stanovených v odstavci 1. Je-li předseda Soudu pro veřejnou službu přidělen senátu o třech soudcích, předsedá mu.
            4.   Pravomoci a usnášeníschopnost pléna, jakož i složení senátů a přidělování věcí jednotlivým senátům určí jednací řád.
            Článek 5
            Články 2 až 6, 14 a 15, čl. 17 první, druhý a pátý pododstavec a článek 18 statutu Soudního dvora se použijí na Soud pro veřejnou službu a jeho členy.
            Slib uvedený v článku 2 statutu se skládá před Soudním dvorem a rozhodnutí uvedená v článcích 3, 4 a 6 tohoto statutu přijímá Soudní dvůr po konzultaci se Soudem pro veřejnou službu.
            Článek 6
            1.   Soud pro veřejnou službu se opírá o útvary Soudního dvora a Soudu prvního stupně. Předseda Soudního dvora, popřípadě předseda Soudu určí vzájemnou dohodou s předsedou Soudu pro veřejnou službu, za jakých podmínek budou úředníci a ostatní zaměstnanci Soudního dvora nebo Soudu poskytovat služby Soudu pro veřejnou službu, aby zajistili jeho chod. Někteří úředníci nebo jiní zaměstnanci jsou podřízeni tajemníkovi Soudu pro veřejnou službu pod dohledem předsedy tohoto soudu.
            2.   Soud pro veřejnou službu jmenuje svého tajemníka a upraví jeho postavení. Ustanovení čl. 3 čtvrtého pododstavce a články 10, 11 a 14 statutu Soudního dvora se použijí na tajemníka tohoto soudu.
            Článek 7
            1.   Řízení před Soudem pro veřejnou službu se řídí hlavou III statutu Soudního dvora, s výjimkou článků 22 a 23 uvedeného statutu. Podle potřeby bude upřesněno a doplněno jednacím řádem tohoto Soudu.
            2.   Pravidla pro používání jazyků u Soudu prvního stupně se vztahují na Soud pro veřejnou službu.
            3.   Písemná část řízení zahrnuje podání návrhu a žalobní odpovědi, nerozhodne-li Soud pro veřejnou službu o nezbytnosti druhé výměny písemných podání. Uskutečnila-li se druhá výměna písemných podání, může Soud pro veřejnou službu se souhlasem stran rozhodnout bez ústního jednání.
            4.   V každém stadiu řízení, včetně podání návrhu, může Soud pro veřejnou službu zkoumat možnosti smírného narovnání a může se pokusit o jeho usnadnění.
            5.   Soud pro veřejnou službu rozhoduje o nákladech řízení. S výhradou zvláštních ustanovení jednacího řádu nese náklady každá strana, které nebylo vyhověno, je-li o tom rozhodnuto.
            Článek 8
            1.   Je-li návrh nebo jiná procesní písemnost určená Soudu pro veřejnou službu omylem podána tajemníkovi Soudního dvora nebo Soudu prvního stupně, předá ji neprodleně tajemníkovi Soudu pro veřejnou službu. Obdobně, je-li návrh nebo jiná procesní písemnost určená Soudnímu dvoru nebo Soudu prvního stupně omylem podána tajemníkovi Soudu pro veřejnou službu, předá ji neprodleně tajemníkovi Soudního dvora nebo Soudu prvního stupně.
            2.   Pokud Soud pro veřejnou službu zjistí, že není příslušný k řízení ve věci, ve které je příslušný Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně, postoupí věc Soudnímu dvoru nebo Soudu prvního stupně. Obdobně pokud Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně zjistí, že je k řízení příslušný Soud pro veřejnou službu, postoupí věc Soudu pro veřejnou službu, který již poté nemůže prohlásit svou nepříslušnost.
            3.   Jsou-li Soudu pro veřejnou službu i Soudu prvního stupně předloženy věci týkající se stejné otázky výkladu nebo otázky platnosti stejného právního aktu, může Soud pro veřejnou službu po vyslechnutí stran přerušit řízení, dokud Soud prvního stupně nevynese rozsudek.
            Jsou-li Soudu pro veřejnou službu i Soudu prvního stupně předloženy věci, které mají stejný předmět, prohlásí Soud pro veřejnou službu svou nepříslušnost, aby umožnil Soudu prvního stupně o věcech rozhodnout.
            Článek 9
            Proti konečným rozhodnutím Soudu pro veřejnou službu, proti rozhodnutím tohoto soudu, která řeší věc pouze částečně, nebo proti rozhodnutím o procesní otázce týkající se nepříslušnosti soudu nebo nepřípustnosti žaloby lze ve lhůtě dvou měsíců od oznámení napadeného rozhodnutí podat opravný prostředek k Soudu prvního stupně.
            Tento opravný prostředek může podat kterákoli strana, jejímž návrhům nebylo zcela nebo zčásti vyhověno. Jiní účastníci než členské státy a orgány Společenství mohou podat opravný prostředek, pouze pokud se jich rozhodnutí Soudu pro veřejnou službu přímo týká.
            Článek 10
            1.   Opravný prostředek k Soudu prvního stupně proti rozhodnutí Soudu pro veřejnou službu, kterým byla zamítnuta žádost o přistoupení k řízení, může osoba, jejíž žádost byla zamítnuta, podat ve lhůtě dvou týdnů od oznámení rozhodnutí o zamítnutí.
            2.   Strany soudního řízení mohou podat opravný prostředek k Soudu prvního stupně proti rozhodnutím Soudu pro veřejnou službu přijatým podle článku 242 nebo 243 nebo podle čl. 256 čtvrtého pododstavce Smlouvy o ES a podle článku 157 nebo 158 nebo podle čl. 164 třetího pododstavce Smlouvy o ESAE ve lhůtě dvou měsíců od jejich oznámení.
            3.   Předseda Soudu prvního stupně může o opravných prostředcích uvedených v odstavcích 1 a 2 rozhodnout ve zkráceném řízení, které se v nezbytném rozsahu může odchylovat od určitých pravidel obsažených v této příloze a které bude upraveno jednacím řádem Soudu prvního stupně.
            Článek 11
            1.   Opravné prostředky k Soudu prvního stupně jsou omezeny na právní otázky. Jsou přípustné pro nepříslušnost Soudu pro veřejnou službu, pro nedostatky řízení před tímto soudem, které poškozují zájmy dotčené strany, či pro porušení právních předpisů Společenství Soudem pro veřejnou službu.
            2.   Opravný prostředek jen proti určení výše náhrady nákladů řízení nebo proti rozhodnutí, která ze stran je má platit, není přípustný.
            Článek 12
            1.   Aniž jsou dotčeny články 242 a 243 Smlouvy o ES a články 157 a 158 Smlouvy o ESAE, nemá opravný prostředek k Soudu prvního stupně odkladný účinek.
            2.   Je-li podán opravný prostředek proti rozhodnutí Soudu pro veřejnou službu, má řízení před Soudem prvního stupně písemnou a ústní část. Za podmínek stanovených v jednacím řádu Soudu prvního stupně může tento soud poté, co vyslechne zúčastněné strany, rozhodnout bez ústního jednání.
            Článek 13
            1.   Je-li opravný prostředek opodstatněný, zruší Soud prvního stupně rozhodnutí Soudu pro veřejnou službu a vydá rozhodnutí ve věci sám. Pokud spor nedovoluje rozhodnout ve věci, vrátí věc zpět k rozhodnutí Soudu pro veřejnou službu.
            2.   Je-li věc vrácena Soudu pro veřejnou službu, je tento soud vázán právním názorem obsaženým v rozhodnutí Soudu prvního stupně.“


title: 2007/666/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 9. října 2007 o jmenování jednoho člena Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích na její třetí funkční období

text:
               16.10.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 271/15

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 9. října 2007
   o jmenování jednoho člena Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích na její třetí funkční období
   (2007/666/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Komise 2005/383/ES ze dne 11. května 2005 o obnovení mandátu Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dr. C. CASINI byl jmenován poslancem Evropského parlamentu, proto se dopisem ze dne 12. července 2006 vzdal svého členství v Evropské skupině pro etiku ve vědě a nových technologiích.

               (2)

               Komise reagovala dne 15. března 2007 zveřejněním výzvy k podání žádostí o členství v Evropské skupině pro etiku ve vědě a nových technologiích. Porota složená z vyšších úředníků Komise posoudila zaslané žádosti a připravila jejich užší výběr pro rozhodnutí Komise,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích byl jmenován pan Francesco D. BUSNELLI, který nahradí jejího bývalého člena pana Carla CASINIHO v současném funkčním období 2005–2009.
   Článek 2
   Nový členský mandát v Evropské skupině pro etiku ve vědě a nových technologiích vstupuje v platnost dnem přijetí tohoto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 9. října 2007.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 17.