title: Rozhodnutí Komise (EU) 2017/124 ze dne 24. ledna 2017, kterým se mění příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem

text:
                  25.1.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 19/64

            ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/124
      ze dne 24. ledna 2017,
      kterým se mění příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na Měnovou dohodu ze dne 17. prosince 2009 mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem, a zejména na čl. 8 odst. 3 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Ustanovení čl. 8 odst. 1 Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem (dále jen „Měnová dohoda“) Vatikánskému městskému státu ukládá provést unijní právní akty a pravidla pro eurobankovky a euromince, předcházení praní peněz a podvodům a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, medailí a žetonů a požadavků na výkaznictví pro statistické účely. Tyto akty a pravidla jsou uvedeny v příloze Měnové dohody.

                  (2)

                  Za účelem zohlednění nových relevantních právních aktů a pravidel Unie a změn stávajících právních aktů a pravidel musí Komise každý rok změnit přílohu Měnové dohody.

                  (3)

                  Byly přijaty některé nové relevantní právní akty a pravidla Unie a změny stávajících právních aktů a ty je třeba do přílohy doplnit.

                  (4)

                  Příloha Měnové dohody by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Příloha Měnové dohody mezi Evropskou unií a Vatikánským městským státem se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne 24. ledna 2017.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         PŘÍLOHA

               „PŘÍLOHA

                           PRÁVNÍ PŘEDPISY, JEŽ MAJÍ BÝT PROVEDENY

                           LHŮTA PRO PROVEDENÍ

                           Předcházení praní peněz

                           1

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15) (*1)

                           31. prosince 2010

                           Ve znění:

                           2

                           Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/20/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2005/60/ES o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 46).

                           Doplněné těmito předpisy:

                           3

                           Rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV ze dne 26. června 2001 o praní peněz, identifikaci, vysledování, zmrazení, zajištění a propadnutí nástrojů trestné činnosti a výnosů z ní (Úř. věst. L 182, 5.7.2001, s. 1).

                           4

                           Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 ze dne 26. října 2005 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Společenství nebo je opouštějící (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 9).

                           5

                           Směrnicí Komise 2006/70/ES ze dne 1. srpna 2006, kterou se stanoví prováděcí opatření ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokud se jedná o definici politicky exponovaných osob a technická kritéria pro zjednodušené postupy hloubkové kontroly klienta a pro výjimku na základě finanční činnosti vykonávané příležitostně nebo ve velmi omezené míře (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29) (*2)

                           6

                           Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1).

                           7

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/42/EU ze dne 3. dubna 2014 o zajišťování a konfiskaci nástrojů a výnosů z trestné činnosti v Evropské unii (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 39).

                           31. prosince 2016 (2)

                           8

                              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ze dne 20. května 2015 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a o zrušení nařízení (ES) č. 1781/2006 (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 1).

                           31. prosince 2017 (3)

                           9

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).

                           31. prosince 2017 (3)

                           Předcházení podvodům a padělání

                           10

                              Rámcové rozhodnutí Rady 2001/413/SVV ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků (Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 1).

                           31. prosince 2010

                           11

                              Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6).

                           31. prosince 2010

                           Ve znění:

                           12

                           Nařízení Rady (ES) č. 44/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 1).

                           13

                              Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 ze dne 6. prosince 2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1).

                           31. prosince 2010

                           Ve znění:

                           14

                           Nařízení Rady (ES) č. 46/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 5.)

                           15

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/62/EU ze dne 15. května 2014 o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV (Úř. věst. L 151, 21.5.2014, s. 1).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Pravidla týkající se eurobankovek a euromincí

                           16

                              Závěry Rady ze dne 23. listopadu 1998 a ze dne 5. listopadu 2002 o sběratelských mincích

                           31. prosince 2010

                           17

                              Závěry Rady ze dne 10. května 1999 o systému řízení kvality euromincí

                           31. prosince 2010

                           18

                              Sdělení Komise ze dne 22. října 2001 o ochraně autorského práva ke vzoru společné strany euromincí (K(2001) 600 v konečném znění) (Úř. věst. C 318, 13.11.2001, s. 3).

                           31. prosince 2010

                           19

                              Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2003/5 ze dne 20. března 2003 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 20).

                           31. prosince 2010

                           Ve znění:

                           20

                           Obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2013/11 ze dne 19. dubna 2013, kterými se mění obecné zásady ECB/2003/5 o prosazování opatření proti nepřípustným reprodukcím eurobankovek a o výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 43).

                           31. prosince 2014 (1)

                           21

                              Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2010/14 ze dne 16. září 2010 o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu (Úř. věst. L 267, 9.10.2010, s. 1).

                           31. prosince 2012

                           Ve znění:

                           22

                           Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2012/19 ze dne 7. září 2012 (Úř. věst. L 253, 20.9.2012, s. 19).

                           31. prosince 2013 (1)

                           23

                              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1210/2010 ze dne 15. prosince 2010 o ověřování pravosti euromincí a o zacházení s euromincemi nevhodnými pro oběh (Úř. věst. L 339, 22.12.2010, s. 1).

                           31. prosince 2012

                           24

                              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 651/2012 ze dne 4. července 2012 o vydávání euromincí (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 135).

                           31. prosince 2013 (1)

                           25

                              Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/10 ze dne 19. dubna 2013 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 37).

                           31. prosince 2014 (1)

                           26

                              Nařízení Rady (EU) č. 729/2014 ze dne 24. června 2014 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (Úř. věst. L 194, 2.7.2014, s. 1).

                           31. prosince 2013 (2)

                  Oddíl přílohy Měnové dohody v souladu s ad hoc ujednáním smíšeného výboru týkajícím se žádosti Svatého stolce a Vatikánského městského státu o začlenění příslušných pravidel pro subjekty, které vykonávají finanční činnosti na profesionálním základě

                           PŘÍSLUŠNÉ ČÁSTI NÍŽE UVEDENÝCH PRÁVNÍCH NÁSTROJŮ

                           LHŮTA PRO PROVEDENÍ

                           27

                              Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Ve znění:

                           28

                           Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001 (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28).

                           29

                           Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003 (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16).

                           30

                           Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006 (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1).

                           31

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

                           31. prosince 2017 (2)

                           32

                              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

                           31. prosince 2017 (2)

                           Ve znění:

                           33

                           Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/62 ze dne 10. října 2014, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr (Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 37).

                           31. prosince 2017 (3)

                           Doplněné těmito předpisy:

                           34

                           Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 241/2014 ze dne 7. ledna 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na instituce (Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 8).

                           31. prosince 2017 (3)

                           Ve znění:

                           35

                           Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/923 ze dne 11. března 2015, kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 241/2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na instituce (Úř. věst. L 150, 17.6.2015, s. 1).

                           31. prosince 2017 (3)

                           36

                           Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o požadavek na úvěrové instituce týkající se krytí likvidity (Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 1).

                           31. prosince 2017 (3)

                           37

                              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1).

                           30. září 2018 (4)

                           Doplněné těmito předpisy:

                           38

                           Prováděcí směrnicí Komise (EU) 2015/2392 ze dne 17. prosince 2015 k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům (Úř. věst. L 332, 18.12.2015, s. 126).

                           30. září 2018 (4)

                           39

                           Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/347 ze dne 10. března 2016, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o přesný formát seznamů zasvěcených osob a pro aktualizaci těchto seznamů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (Úř. věst. L 65, 11.3.2016, s. 49).

                           30. září 2018 (4)

                           40

                           Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/378 ze dne 11. března 2016, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o časový harmonogram, formát a vzor podávání oznámení příslušným orgánům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (Úř. věst. L 72, 17.3.2016, s. 1).

                           30. září 2018 (4)

                           41

                           Nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/522 ze dne 17. prosince 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o výjimku pro některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí, ukazatele manipulace s trhem, prahové hodnoty pro zveřejnění, příslušný orgán pro oznamování odložení zveřejnění, povolování obchodů během uzavřeného období a druhy obchodů osob s řídicí pravomocí podléhající oznamovací povinnosti (Úř. věst. L 88, 5.4.2016, s. 1).

                           30. září 2018 (4)

                           42

                           Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/523 ze dne 10. března 2016, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát a vzor pro oznamování a zveřejňování obchodů osob s řídicí pravomocí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (Úř. věst. L 88, 5.4.2016, s. 19).

                           30. září 2018 (4)

                           43

                              Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU ze dne 16. dubna 2014 o trestních sankcích za zneužívání trhu (směrnice o zneužívání trhu) (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 179).

                           30. září 2018 (4)

                           Právní předpisy týkající se sběru statistických dat

                           44

                              Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2013/24 ze dne 25. července 2013 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti čtvrtletních finančních účtů (Úř. věst. L 2, 7.1.2014, s. 34).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Ve znění:

                           45

                           Obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2016/66 ze dne 26. listopadu 2015, kterými se mění obecné zásady ECB/2013/24 o statistické zpravodajské povinnosti stanovené Evropskou centrální bankou v oblasti čtvrtletních finančních účtů (ECB/2015/40) (Úř. věst. L 14, 21.1.2016, s. 36).

                           31. března 2017 (4)

                           46

                              Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Ve znění:

                           47

                           Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1375/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2014/51) (Úř. věst. L 366, 20.12.2014, s. 77).

                           48

                              Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Ve znění:

                           49

                           Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 756/2014 ze dne 8. července 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2014/30) (Úř. věst. L 205, 12.7.2014, s. 14).

                           50

                              Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2014/15 ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (Úř. věst. L 340, 26.11.2014, s. 1).

                           31. prosince 2016 (2)

                           Ve znění:

                           51

                           Obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2014/43 ze dne 6. listopadu 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2014/15 o měnové a finanční statistice (Úř. věst. L 93, 9.4.2015, s. 82).

                           52

                           Obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2016/450 ze dne 4. prosince 2015, kterými se mění obecné zásady ECB/2014/15 o měnové a finanční statistice (ECB/2015/44) (Úř. věst. L 86, 1.4.2016, s. 42).

                           31. března 2017 (4)

            (1)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2013.

            (2)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2014.

            (3)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2015.

            (4)  Tyto lhůty schválil smíšený výbor zřízený v roce 2016.

            (*1)  Směrnice 2005/60/ES byla zrušena směrnicí (EU) 2015/849, avšak zůstává součástí přílohy do uplynutí lhůty pro provedení směrnice (EU) 2015/849.

            (*2)  Směrnice Komise 2006/70/ES byla zrušena směrnicí (EU) 2015/849, avšak zůstává součástí přílohy do uplynutí lhůty pro provedení směrnice (EU) 2015/849.“


title: 2006/178/ES: Rozhodnutí Komise ze dne  27. února 2006 , kterým se ustavuje skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny  (Tento text zrušuje a nahrazuje text vyhlášený v  Úředním věstníku L 46 ze dne 16. února 2006, s. 32 )

text:
               4.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 63/25

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 27. února 2006,
   kterým se ustavuje skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny
   (Tento text zrušuje a nahrazuje text vyhlášený v Úředním věstníku L 46 ze dne 16. února 2006, s. 32)
   (2006/178/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 157 Smlouvy o založení Evropského společenství ukládá Společenství a členským státům úkol zajistit, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Společenství. Článek 151 stanoví, že Společenství přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví.

               (2)

               Sdělení Komise s názvem „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ (1) ohlásilo první iniciativu v oblasti digitálních knihoven.

               (3)

               Sdělení Komise s názvem „i2010: digitální knihovny“ (2) (dále jen „sdělení“) ohlásilo vytvoření skupiny odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny, která bude Komisi nápomocna v otázce, jak nejlépe řešit organizační, právní a technické problémy na evropské úrovni.

               (4)

               Bílá kniha o evropské komunikační politice (3) přijatá Komisí dne 1. února 2006 zmiňuje klíčovou úlohu, kterou mohou digitální knihovny sehrát při poskytování volného přístupu k informacím o Evropě prostřednictvím informačních technologií evropským občanům.

               (5)

               Skupina musí přispět ke sdílené strategické vizi evropských digitálních knihoven.

               (6)

               Skupina musí sestávat z vysoce kvalifikovaných odborníků kompetentních v oblasti digitálních knihoven, kteří budou jmenováni osobně.

               (7)

               Je proto třeba ustavit „skupinu odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny“ a zároveň podrobně vymezit její mandát a vnitřní uspořádání,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Komise tímto ustavuje skupinu odborníků s názvem „Skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny“, dále jen „skupina“.
   Článek 2
   Náplň činnosti
   Komise může se skupinou konzultovat jakékoli záležitosti týkající se provádění iniciativy v oblasti digitálních knihoven, jak je stanoveno ve sdělení.
   Úkolem skupiny je:

               —

               poskytovat Komisi poradenství v otázce, jak nejlépe řešit organizační, právní a technické problémy na evropské úrovni,

               —

               přispívat ke sdílené strategické vizi evropských digitálních knihoven.

         Článek 3
   Složení a jmenování
   1.   Za jmenování členů skupiny je odpovědný generální ředitel generálního ředitelství pro informační společnost a média nebo jeho zástupce. Členové skupiny jsou jmenováni do funkce odborníků na vysoké úrovni kompetentních v oblasti digitálních knihoven.
   2.   Skupina má nejvýše 20 členů.
   3.   Použijí se tato ustanovení:

               —

               členové jsou jmenováni osobně do funkce odborníků na vysoké úrovni v oblasti digitálních knihoven a radí Komisi nezávisle na vnějších pokynech;

               —

               členové jsou jmenováni tak, aby byla v nejvyšší možné míře zajištěna rovnováha, pokud jde o:

                           —

                           rozsah kompetencí,

                           —

                           zeměpisný původ,

                           —

                           pohlaví;

               —

               skupina bude složena z odborníků z těchto kategorií:

                           —

                           organizace uchovávající historické dědictví (knihovny, archivy, muzea),

                           —

                           autoři, vydavatelé a poskytovatelé obsahu,

                           —

                           odvětví informačních a komunikačních technologií (např. provozovatelé vyhledávačů, poskytovatelé technologií),

                           —

                           vědecké a výzkumné organizace, akademická sféra;

               —

               členové za sebe nemohou určit náhradníky;

               —

               členové jsou jmenováni na dvouleté funkční období, které lze prodloužit. Členové zůstávají ve funkci, dokud nejsou nahrazeni, či do konce svého funkčního období;

               —

               členové, kteří již nemohou účinně přispívat k práci skupiny, kteří odstoupí nebo kteří nesplňují podmínky stanovené v první nebo páté odrážce tohoto odstavce nebo v článku 287 Smlouvy o založení Evropského společenství, mohou být nahrazeni na zbývající část svého funkčního období;

               —

               členové učiní každý rok písemné prohlášení, že se zavazují jednat ve veřejném zájmu, a také prohlášení, v němž uvedou, zda existuje či neexistuje zájem, který by mohl bránit jejich nezávislosti;

               —

               jména členů se zveřejňují na internetových stránkách generálního ředitelství pro informační společnost a média. Jména členů se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

         Článek 4
   Činnost
   1.   Skupině předsedá zástupce Komise.
   2.   Po dohodě s Komisí mohou být zřízeny podskupiny pro přezkoumání konkrétních otázek s mandátem stanoveným skupinou. Tyto podskupiny se rozpustí, jakmile splní svůj úkol.
   3.   Je-li to přínosné a/nebo nezbytné, může zástupce Komise požádat odborníky nebo pozorovatele se zvláštními kompetencemi, pokud jde o téma, které je na programu jednání, aby se zúčastnili jednání skupiny nebo podskupiny.
   4.   Informace získané v rámci účasti na jednání skupiny nebo podskupiny nesmí být vyzrazeny, pokud Komise uvede, že se týkají záležitostí důvěrné povahy.
   5.   Skupina a její podskupiny obvykle zasedají v prostorách Komise, a to v souladu s postupy a rozvrhem stanovenými Komisí. Komise poskytuje sekretariát. Jednání se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.
   6.   Skupina přijme jednací řád na základě vzorového jednacího řádu přijatého Komisí (4).
   7.   Komise může zveřejnit jakékoli shrnutí, závěr, dílčí závěr nebo pracovní dokument skupiny, a to v původním jazyce příslušného dokumentu.
   Článek 5
   Výdaje na zasedání
   Komise v souladu s ustanoveními platnými v rámci Komise může uhradit členům skupiny, odborníkům a pozorovatelům cestovní výdaje a denní diety v souvislosti s činností skupiny. Za výkon funkcí nenáleží členům odměna.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se do dne 31. prosince 2008. Před tímto dnem rozhodne Komise o jeho případném prodloužení.

      V Bruselu dne 27. února 2006.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  KOM(2005) 229 v konečném znění.

      (2)  KOM(2005) 465 v konečném znění.

      (3)  KOM(2006) 35 v konečném znění.

      (4)  SEK(2005) 1004, příloha III.


title: 2012/95/Euratom: Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 47/40

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 19. prosince 2011
   o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013)
   (2012/95/Euratom)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci Výbor pro vědu a techniku,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (3) (dále jen „rámcový program“) se má rámcový program provádět prostřednictvím zvláštních programů, které stanoví prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.

               (2)

               Rámcový program zahrnuje dva druhy činností: nepřímé akce v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy a výzkumu jaderného štěpení, bezpečnosti a radiační ochrany a přímé akce týkající se činností Společného výzkumného střediska (dále jen „JRC“) v oblasti nakládání s jaderným odpadem, dopadu na životní prostředí, bezpečnosti a zabezpečení, zejména v souvislosti s jadernými událostmi a s přihlédnutím k poznatkům získaným na základě předchozích zkušeností. Přímé akce je třeba provést v rámci tohoto zvláštního programu.

               (3)

               JRC by mělo provádět činnosti v oblasti výzkumu a odborné přípravy, které mají být realizovány prostřednictvím přímých akcí v rámci tohoto zvláštního programu.

               (4)

               Při plnění svého poslání by JRC mělo poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky Unie zaměřenou na uživatele, zajišťovat podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. K naplnění svého poslání by JRC mělo provádět výzkum nejvyšší evropské kvality, přičemž by mělo mimo jiné udržovat svou úroveň vědecké excelence.

               (5)

               Při provádění tohoto zvláštního programu by se měl klást důraz na to, aby byla v Unii podporována mobilita a vzdělávání výzkumných pracovníků a prosazovány inovace. JRC by mělo zejména poskytovat odpovídající odbornou přípravu v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.

               (6)

               Tento zvláštní program by měl být prováděn pružným, efektivním a transparentním způsobem, přičemž by se měly zohledňovat relevantní potřeby uživatelů JRC i politik Evropské unie a současně by měla být zajištěna ochrana finančních zájmů Evropské unie. Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto zvláštního programu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědeckému a technologickému rozvoji a jejich cílem by mělo být dosažení vědecké excelence.

               (7)

               K provádění tohoto zvláštního programu může spolupráci podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru nebo podle dohody o přidružení doplňovat mezinárodní spolupráce se třetím zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména na základě čl. 2 písm. h), článku 101 a článku 102 Smlouvy.

               (8)

               V souvislosti s činnostmi týkajícími se rozšiřování a integrace se JRC zaměřuje na podporu začleňování organizací a výzkumných pracovníků z nových členských států do svých činností, a to zejména za účelem provádění vědecko-technických složek acquis Unie, jakož i na zvýšenou spolupráci s organizacemi a výzkumnými pracovníky z přistupujících a kandidátských zemí. Mělo by se rovněž počítat s postupným otevíráním ve vztahu k sousedním zemím, především u prioritních témat evropské politiky sousedství.

               (9)

               JRC by mělo nadále vytvářet další zdroje prostřednictvím soutěžních činností. Mezi ně patří účast na nepřímých akcích rámcového programu, práce pro třetí strany a v menší míře využívání duševního vlastnictví.

               (10)

               Je třeba zajistit řádné finanční řízení tohoto zvláštního programu a jeho efektivní a uživatelsky vstřícné provádění a zároveň zaručit právní jistotu a dostupnost výsledků programu pro všechny účastníky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).

               (11)

               S cílem zamezit nesrovnalostem a podvodům je třeba přijmout vhodná opatření – přiměřená finančním zájmům Unie – ke sledování účinnosti přidělené finanční podpory i účinnosti využití těchto prostředků. Měly by být rovněž učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (6), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (7) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).

               (12)

               Komise by měla po určité době trvání programu zajistit provedení nezávislého hodnocení týkajícího se činností uskutečňovaných v oblastech zahrnutých v tomto zvláštním programu.

               (13)

               Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto zvláštního programu by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie.

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se přijímá zvláštní program, který má provést Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012 až 2013) (dále jen „zvláštní program“).
   Článek 2
   Zvláštní program stanoví činnosti JRC v jaderné oblasti, které podporují celou škálu výzkumných činností prováděných v rámci nadnárodní spolupráce v těchto tematických oblastech:

               a)

               nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky;

               b)

               jadernou bezpečnost reaktorových systémů s významem pro Evropu;

               c)

               jaderné zabezpečení (včetně jaderných záruk, nešíření, boje proti nedovolenému obchodování a jaderné forenzní vědy).

         Cíle a hlavní rysy činností stanovených v prvním odstavci jsou uvedeny v příloze.
   Článek 3
   V souladu s článkem 3 rozhodnutí 2012/93/Euratom činí maximální částka na realizaci zvláštního programu 233 216 000 EUR.
   Článek 4
   Všechny výzkumné činnosti v rámci zvláštního programu jsou prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
   Článek 5
   Tento zvláštní program se provede prostřednictvím přímých akcí stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
   Článek 6
   1.   Komise vypracuje víceletý pracovní program pro provádění zvláštního programu, v němž se podrobněji uvedou cíle a vědecké a technologické priority stanovené v příloze a harmonogram provádění.
   2.   Tento víceletý pracovní program zohlední příslušné výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými státy a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby se program aktualizuje.
   Článek 7
   Komise zajistí, aby se u činností realizovaných v oblastech zahrnutých do tohoto zvláštního programu provádělo nezávislé sledování, hodnocení a přezkum podle článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom.
   Článek 8
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. KOROLEC

      (1)  Stanovisko ze dne 15. listopadu 2011 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

      (2)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 127. Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

      (3)  Viz strana 25 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (8)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      PŘÍLOHA

         ZVLÁŠTNÍ PROGRAM SPOLEČNÉ VÝZKUMNÉ STŘEDISKO

      1.   Cíl
      Celkovým cílem tohoto zvláštního programu je poskytovat vědeckou a technickou podporu politice Unie v oblasti jaderné energie zaměřenou na uživatele a plnit povinnosti vyplývající ze Smlouvy. K dosažení tohoto cíle je třeba soustavně aktualizovat znalosti, dovednosti a schopnosti tak, aby se zajistilo poskytování potřebných nejaktuálnějších odborných znalostí v oblastech bezpečnosti jaderných reaktorů, jaderných záruk a zabezpečení.
      2.   Přístup
      Cílem jaderných činností JRC je plnit povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy a podporovat Komisi a členské státy v oblastech záruk a nešíření, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany. Vzhledem ke zvýšenému důrazu na jadernou bezpečnost, který přispívá ke změně zaměření jaderného výzkumu, se oblasti nešíření bude věnovat co největší pozornost.
      V případě rámcového programu se výzkumná a podpůrná činnost bude nadále zaměřovat na:

                  a)

                  nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky;

                  b)

                  jadernou bezpečnost reaktorových systémů s významem pro Evropu;

                  c)

                  jaderné zabezpečení (včetně jaderných záruk, nešíření, boje proti nedovolenému obchodování a jaderné forenzní vědy).

            JRC bude nadto i nadále posilovat svou úlohu evropského referenčního střediska pro šíření informací, odbornou přípravu a vzdělávání mladých vědců.
      3.   Činnosti
      3.1   Nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky
      3.1.1   Charakteristika, skladování a likvidace vyhořelého paliva a vysoce radioaktivního odpadu
      Nakládání s vyhořelým palivem a vysoce radioaktivním jaderným odpadem zahrnuje zpracování, úpravu, dopravu, prozatímní skladování a geologické ukládání. Hlavním cílem je zamezit uvolnění radionuklidů do biosféry ve všech těchto fázích po celou velmi dlouhou dobu jejich rozpadu. Klíčovými faktory k dosažení těchto cílů jsou uspořádání, posouzení a fungování technických a přírodních zadržovacích systémů po příslušnou dobu, které závisejí mimo jiné na chování paliva nebo odpadu v geologickém prostředí. Na takové studie se vztahuje tento zvláštní program.
      3.1.2   Oddělování a transmutace
      Hlavní strategie zvažovaná pro systémy jaderné energie zahrnuje uzavření jaderného palivového cyklu s cílem snížit dlouhodobou radiotoxicitu jaderného odpadu a zlepšit bezpečné a účinné využívání zdrojů. Hlavními problémy tohoto pojetí jsou i nadále optimalizace technik oddělování paliva s cílem separovat z vyhořelého paliva vybrané radionuklidy s dlouhým poločasem rozpadu, jakož i výroba a charakterizace bezpečných a spolehlivých paliv pro transmutaci aktinidů. Experimentální práce zaměřená na oddělování prováděná v rámci JRC zahrnuje výzkum vodních roztoků a pyro-metalurgických procesů (v médiích s obsahem soli).
      3.1.3   Základní výzkum v oblasti aktinidů
      V zájmu zachování schopností a vedoucí pozice v oblasti jaderných technologií pro mírové účely je důležité podporovat mezioborový základní výzkum jaderných materiálů jako zdroj, z něhož se mohou zrodit technologické inovace. K tomu je naopak třeba znalostí o reakci tzv. „prvků elektronové vrstvy 5f“ (tj. aktinidů) a sloučenin na (obvykle extrémně) termodynamické parametry. Naše současné poznatky o těchto mechanismech jsou omezené z důvodu nedostatečného množství experimentálních údajů a složitosti modelování samotného. Základní výzkum zaměřený na tyto otázky je mimořádně důležitý pro pochopení chování těchto prvků a k tomu, abychom si udrželi vedoucí postavení v oblasti fyziky kondenzovaných látek. Vývoj v pokročilém modelování a simulacích se využije ke zvýšení dopadu experimentálních programů.
      Základní výzkumný program JRC týkající se aktinidů zůstane jednou z čelných iniciativ v odvětví fyziky a chemie v oblasti aktinidů, přičemž hlavním cílem je poskytnout vědcům z vysokých škol a výzkumných středisek experimentální prostory a zařízení na světové úrovni. To jim umožní zkoumat vlastnosti aktinidových materiálů, a doplňovat si tak vzdělání a přispívat k pokroku v jaderných vědách.
      3.1.4   Jaderné údaje
      Navrhované projekty speciálních zařízení na spalování nízkých aktinidů a pokročilé koncepce výroby jaderné energie přinášejí nové požadavky na jaderné údaje s výrazně větší přesností. Kvalita experimentálních údajů má klíčový význam pro zajištění lepších bezpečnostních standardů a menších chybových rozpětí, a tudíž pro nákladovou efektivnost při navrhování a výstavbě nových reaktorových systémů. Soubory údajů, jež jsou využívány podniky z oboru i výzkumnými laboratořemi, včetně souborů údajů Agentury pro jadernou energii OECD, musejí být úplné, přesné a potvrzené prostřednictvím jasně definovaných postupů pro zabezpečení kvality.
      JRC bude generovat mezinárodně požadované údaje a bude nadále zajišťovat bezpečný provoz Van de Graaffova urychlovače a lineárního urychlovače GELINA.
      3.1.5   Lékařské aplikace vycházející z jaderného výzkumu
      Nové terapie rakoviny, nazývané cílené alfa terapie, využívají jedinečných fyzikálních vlastností alfa záření (zejména jeho vysokou energii a krátkou stopu v lidské tkáni) k selektivnímu zacílení a ničení nemocných buněk, aniž je dotčena okolní zdravá tkáň. Tyto techniky lze využít při léčbě rakoviny i infekčních chorob.
      JRC bude v úzké spolupráci s vnitrostátními organizacemi nadále podporovat rozvoj TAT se zvláštním zaměřením na alternativní procesy k výrobě alfa zářičů a na radiobiologické testování radioaktivně označených biomolekul, přičemž posoudí efektivnost a proveditelnost těchto nových aplikací a poskytne je k dispozici nemocnicím a farmaceutickému průmyslu.
      3.1.6   Monitorování radioaktivity v životním prostředí
      Hlava II kapitola 3 Smlouvy stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany zdraví pracovníků a obyvatelstva před nebezpečím ionizujícího záření. Články 31 až 38 Smlouvy stanoví pravidla týkající se úlohy členských států a Komise, pokud jde o ochranu lidského zdraví, kontrolu úrovně radioaktivity v životním prostředí, uvolňování do životního prostředí a nakládání s jaderným odpadem. Součástí těchto úkolů budou i klíčové aspekty týkající se řízení havárií. Podle článku 39 Smlouvy je Komisi při vykonávání tohoto úkolu nápomocno JRC.
      Vzhledem k novým limitům pro radionuklidy v pitné vodě a ve složkách potravin vyvine JRC analytické techniky a vytvoří odpovídající referenční materiály. V zájmu posouzení srovnatelnosti oznamovaných údajů z monitorování podle článků 35 a 36 Smlouvy a podpory harmonizace systému pro monitorování radioaktivity s referenčními testovacími materiály budou pořádána mezilaboratorní srovnání s monitorovacími laboratořemi v členských státech.
      3.1.7   Řízení znalostí, odborná příprava a vzdělávání
      Je důležité, aby si nové generace jaderných vědců a inženýrů udržovaly a prohlubovaly znalosti v jaderné oblasti prostřednictvím šíření pokusů, výsledků, interpretací a dovedností získaných ve výzkumu a v aplikovaných programech.
      JRC bude přispívat k tomu, aby tyto znalosti byly snadno dostupné, řádně uspořádané a dobře zdokumentované, a rovněž bude přispívat k podpoře činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání v Evropě týkajících se jak provozovaných reaktorů, tak i inovačních reaktorů čtvrté generace. JRC rovněž vybuduje evropské středisko monitoringu lidských zdrojů v jaderné oblasti (European Nuclear Human Resources Observatory), jehož úkolem bude analyzovat trendy v Evropě a poskytovat vědeckou podporu pro tvorbu politik Unie. JRC rovněž bude nadále přispívat k rozvoji komunikace o jaderných otázkách, zejména v souvislosti s postojem veřejnosti k těmto otázkám, a obecněji o osvětových strategií v oblasti energetiky. Dlouholeté zkušenosti a jedinečná zařízení k měření jaderných údajů poskytují rovněž vynikající příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu jaderných vědců a inženýrů, kteří si tak mohou vzdělání na vysokých školách doplnit praktickými zkušenostmi v jaderných zařízeních.
      3.2   Jaderná bezpečnost
      3.2.1   Bezpečnost jaderných reaktorů
      K zachování a zlepšení úrovně bezpečnosti jaderných elektráren musí být rozšířeny a validovány pokročilé a zpřesněné metody posuzování bezpečnosti a příslušné analytické nástroje. V JRC jsou prováděna specializovaná experimentální šetření, jejichž cílem je zlepšit chápání souvisejících fyzikálních jevů a procesů, a umožnit tak, aby se na základě pokročilého modelování procesů v jaderných elektrárnách (reaktivity a termo-hydraulických procesů) ověřovala a potvrzovala deterministická i pravděpodobnostní posouzení bezpečnosti součástí vystavených provozní zátěži/stárnutí a lidských a organizačních faktorů. JRC bude rovněž nadále hrát ústřední úlohu při zřizování a provozu evropského informačního střediska pro zpětnou vazbu týkající se zkušeností z provozu (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) ve prospěch všech členských států. Toto středisko bude poskytovat tematické zprávy o konkrétních otázkách týkajících se jaderných elektráren a usnadňovat efektivní sdílení a využívání zpětné vazby týkající se zkušeností z provozu s cílem zlepšit bezpečnost jaderných elektráren, a to jak ve prospěch všech evropských regulačních orgánů, tak i s cílem minimalizovat pravděpodobnost jaderných havárií. Středisko bude realizovat výzkumné programy na podporu vypracovávání bezpečnostních požadavků a pokročilých metod hodnocení reaktorových systémů relevantních z hlediska jaderné bezpečnosti. Bude se zabývat rovněž klíčovými aspekty výzkumu týkajícího se vyřazování reaktorů a jejich infrastruktury z provozu (metodika, odborná příprava, vědecké podklady).
      3.2.2   Bezpečnost jaderného paliva v energetických reaktorech provozovaných v Unii
      Lehkovodní reaktory druhé a třetí generace budou pravděpodobně v provozu po celé 21. století. K docílení jejich maximální bezpečnosti je třeba zajistit lepší chápání procesů probíhajících uvnitř systému palivových tyčí (palivo a povlak), zejména v souvislosti s prodlouženými dobami provozu, a to za běžných podmínek, při poruchách i haváriích. Dvěma hlavními aspekty tohoto výzkumu jsou mechanická neporušenost palivových tyčí po dobu životnosti reaktoru a reakce paliva na přechodové podmínky (včetně stavu vážné havárie reaktoru až po roztavení aktivní zóny).
      Pokusy i teorie týkající se jasně definovaných fyzikálních a chemických mechanismů je pak nutno začlenit do víceúrovňových modelů a v konečném důsledku i do kódů účinnosti paliva.
      Výzkum JRC se rovněž zaměří na zlepšení experimentální referenční hodnoty u chování paliv UO2 a MOX při vysokém stupni vyhoření.
      3.2.3   Bezpečný provoz pokročilých jaderných energetických systémů
      Za nové téma výzkumu se na celém světě, a především v rámci mezinárodního fóra „IV. generace“ (GIF), považují nové koncepce reaktorů za účelem zlepšení bezpečnosti, záruk a udržitelnosti. Členské státy pověřily JRC, aby v rámci GIF jednalo jako výkonný zástupce Společenství. V této úloze bude JRC dále koordinovat evropské příspěvky (prostřednictvím přímých nebo nepřímých akcí nebo prostřednictvím členských států) v rámci různých projektů GIF.
      Studie prováděné v laboratořích JRC se primárně týkají bezpečnostních aspektů nových inovativních designů a inovativních palivových cyklů, zejména pak charakterizace, testů ozařování a zkoumání nových druhů jaderného paliva ve fázi po ozáření, jakož i charakterizace a kvalifikace inovačních konstrukčních a povlakových materiálů. Další studie se zabývají bezpečnostními požadavky nové generace reaktorů a pokročilými metodami posuzování relevantních jaderných systémů. Cílem je podpořit vytvoření společné evropské koncepce posuzování bezpečnosti nových inovativních designů. V tomto ohledu bude ve vhodných případech usilováno o součinnost s technologickou platformou pro udržitelnou jadernou energii SNETP.
      3.3   Jaderné zabezpečení
      3.3.1   Jaderné záruky
      Vzhledem k významnější úloze jaderné energie při výrobě elektrické energie v Evropě i ve světovém měřítku se v rámci palivového cyklu stále více manipuluje s jadernými materiály. Je třeba zabránit využívání těchto materiálů v rozporu s použitím původně zamýšleným; v tomto ohledu má klíčový význam důsledný a spolehlivý systém jaderných záruk a nešíření. K realizaci neustále se vyvíjející politiky v oblasti záruk je nadále potřeba technických inovací a zlepšení. Aktuálním úkolem je zavedení větší automatizace a lepších nástrojů k analýze informací, aby se snížilo pracovní zatížení inspektorů a zátěž pro jaderný průmysl. Nové a inovativní koncepce záruk budou uplatněny rovněž v případě reaktorových systémů s významem pro Evropu a jejich odpovídajících palivových cyklů.
      3.3.2   Dodatkový protokol
      Účelem dodatkového protokolu je zabránit nedeklarovaným jaderným činnostem. K jeho provádění je potřebná celá řada technik, které se liší (v některých případech stupněm vyspělosti) od technik používaných při ověřování evidence jaderného materiálu. Očekává se vyšší objem práce při kontrole úplnosti prohlášení, což bude vyžadovat intenzivnější výzkum a vývoj týkající se metod odhalování utajovaných programů, v některých případech pomocí stejných metod jako v jaderné forenzní vědě. Velké úsilí bude třeba vyvinout ke zlepšení metod analýzy stop částic pro ověřování deklarovaných činností nebo pro odhalování nedeklarovaných činností.
      3.3.3   Shromažďování informací z veřejně přístupných zdrojů o nešíření
      V zájmu poskytování podpory útvarům Komise a v zájmu spolupráce s MAAE a orgány členských států bude JRC i nadále systematicky shromažďovat a analyzovat informace o otázkách nešíření pocházející z celé škály zdrojů (internet, odborná literatura, databáze). Tyto informace budou použity k vypracování zpráv o jednotlivých zemích, přičemž ve vybraných zemích bude důkladně sledován vývoj jaderných činností a vývoz nebo dovoz jaderných zařízení a technologií sloužících jak k přímému, tak i k dvojímu užití. Kromě toho bude JRC sledovat technický vývoj režimů vývozních kontrol a bude poskytovat technickou podporu příslušným útvarům Komise.
      3.3.4   Boj proti nedovolenému obchodování s jadernými materiály, včetně forenzní analýzy jaderného materiálu
      Obavy z nedovoleného obchodování s jaderným a jiným radioaktivním materiálem, riziko šíření těchto materiálů a hrozba jaderného terorismu vyžadují soubor opatření v oblasti prevence, odhalování a protiopatření. Jadernému zabezpečení se věnuje stále větší pozornost na všech úrovních, od mezinárodních iniciativ (celosvětové iniciativy pro potírání jaderného terorismu, bezpečnostní iniciativy proti šíření, rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 a dalších) až po mnohostrannou spolupráci a technický vývoj. Mimořádně důležitým faktorem pro provádění opatření v oblasti jaderného zabezpečení je odborná příprava personálu. JRC své zkušenosti a odborné znalosti v jaderné oblasti obecně a v oblasti jaderného zabezpečení zvláště sdílí s členskými státy a s mezinárodními organizacemi.
      Za tímto účelem je třeba vypracovat nebo zdokonalit programy odborné přípravy a sestavit nebo aktualizovat související vzdělávací moduly. JRC zřídí evropské středisko odborné přípravy v oblasti zabezpečení, které se v počáteční fázi zaměří na jaderné a radiologické zabezpečení.
      4.   Etická hlediska
      Během provádění tohoto zvláštního programu a výzkumných činností z něj vyplývajících musí být respektovány základní etické zásady. K nim patří zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie.
      V souladu se zásadou subsidiarity a vzhledem k rozmanitosti přístupů uplatňovaných v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné v zemích, kde výzkum bude prováděn. V každém případě se použijí vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Euratomu.
      Subjekty provádějící výzkumné projekty musí případně před zahájením činnosti obdržet souhlas příslušných celostátních nebo místních etických komisí. Rovněž Komise bude systematicky provádět etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo u kterých nebyla etickým hlediskům věnována odpovídající pozornost. Ve zvláštních případech lze etický přezkum provést během provádění projektu.
      Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje, aby Unie a členské státy věnovaly při formulaci a provádění svých politik včetně výzkumu patřičnou pozornost požadavkům týkajícím se dobrých životních podmínek zvířat.


title: 2012/401/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 10. července 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

text:
               18.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 188/6

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 10. července 2012
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
   (2012/401/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 189 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)

               Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k této dohodě.

               (3)

               Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení a opatření týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               (4)

               Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (3).

               (5)

               Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.

               (6)

               Postoj, který má Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP, by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP, vychází z připojeného návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 10. července 2012.

            Za Radu

            předseda

         V. SHIARLY

      (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2012
      ze dne …,
      kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
      SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. …/… ze dne … (1).

                  (2)

                  Komplexní systém monitorování Země má klíčový význam pro udržitelnou správu severní Evropy a Arktidy.

                  (3)

                  Norsko přispělo k rozvoji Evropského programu monitorování Země (GMES) v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) a jako člen Evropské kosmické agentury.

                  (4)

                  Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (2).

                  (5)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2012,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Článek 1 Protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:

                  1)

                  Odstavec 6 se nahrazuje tímto:
                  „6.   Hodnocení a hlavní nasměrování činností v rámcových programech činností Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje uvedených v odstavcích 5, 8a, 8c, 9 a 10 se provádí postupem podle čl. 79 odst. 3 Dohody.“

                  2)

                  Za odstavec 8b se vkládá nový odstavec, který zní:

                              „8c.

                                          a)

                                          Státy ESVO se od 1. ledna 2012 podílejí na činnostech, které mohou vyplynout z tohoto aktu Unie:

                                                      —

                                                         32010 R 0911: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011-2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

                                          b)

                                          Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82 odst. 1 písm. a) Dohody a Protokolem 32 k Dohodě.

                                          c)

                                          Státy ESVO se plně, avšak bez hlasovacího práva, účastní práce všech výborů Unie, jež jsou nápomocny Evropské komisi při řízení, rozvoji a provádění činností uvedených v písmenu a), konkrétně Výboru pro GMES, rady pro bezpečnost a fóra uživatelů.

                                          d)

                                          Tento odstavec se nevztahuje na Lichtenštejnsko.

                                          e)

                                          Pokud jde o Island, použitelnost tohoto odstavce se pozastavuje, dokud Smíšený výbor EHP nerozhodne jinak.“

            Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení Smíšenému výboru EHP podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).
      Použije se ode dne 1. ledna 2012.
      Článek 3
      Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne …

               Za Smíšený výbor EHP

               předseda nebo předsedkyně

               tajemníci Smíšeného výboru EHP

         (1)  Úř. věst. L …

         (2)  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1.

         (3)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]