title: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 14. prosince 2009 , kterým se mění rozhodnutí ECB/2006/17 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2009/29)

text:
               29.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 348/57

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 14. prosince 2009,
   kterým se mění rozhodnutí ECB/2006/17 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky
   (ECB/2009/29)
   (2009/1018/EU)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí ECB/2009/16 ze dne 2. července 2009 o provádění programu nákupu krytých dluhopisů (1) upravuje zavedení programu nákupu krytých dluhopisů. Provádění tohoto programu vyžaduje další změny rozhodnutí ECB/2006/17 ze dne 10. listopadu 2006 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (2).

               (2)

               Je třeba stanovit způsob účtování o nevyrovnaných pohledávkách, které vznikají v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému, a o souvisejících aktivech, jakož i způsob účtování o rezervách na rizika protistrany, která vyplývají z těchto operací.

               (3)

               V rozhodnutí ECB/2006/17 je třeba provést některé další technické změny.

               (4)

               Rozhodnutí ECB/2006/17 je třeba odpovídajícím způsobem změnit,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí ECB/2006/17 se mění takto:

               1)

               Článek 7 se nahrazuje tímto:
               „Článek 7
               Rezerva na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata
               S patřičným ohledem na povahu činnosti ECB může Rada guvernérů v rozvaze ECB vytvořit rezervu na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata. Rada guvernérů rozhodne o výši a použití této rezervy na základě odůvodněného odhadu rizik, kterým je ECB vystavena.“

               2)

               Článek 8 se mění takto:

                           a)

                           odstavec 3 se nahrazuje tímto:
                           „3.   U zlata se nerozlišuje mezi cenovými a kurzovými rozdíly z přecenění, ale zaúčtovává se celkový rozdíl z přecenění zlata založený na ceně v eurech za stanovenou jednotku hmotnosti zlata, která je odvozena ze směnného kurzu eura vůči americkému dolaru ke dni čtvrtletního přecenění. Přecenění se provádí u cizích měn pro každou měnu zvlášť, včetně rozvahových a podrozvahových položek, u cenných papírů podle kódu, tj. vždy u všech cenných papírů téhož druhu se stejným ISIN, kromě cenných papírů zahrnutých do položky „ostatní finanční aktiva“ nebo „ostatní“ anebo cenných papírů držených pro účely měnové politiky, které se zaúčtují jako samostatná aktiva.“;

                           b)

                           odstavec 4 se nahrazuje tímto:
                           „4.   Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti se zaúčtují jako samostatná aktiva, oceňují se v naběhlé hodnotě a zohlední se u nich znehodnocení. Stejně se postupuje u neobchodovatelných cenných papírů. Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti mohou být prodány před splatností:

                                       i)

                                       považuje-li se prodávané množství za nevýznamné v poměru k celkovému portfoliu cenných papírů držených do splatnosti nebo

                                       ii)

                                       jsou-li cenné papíry prodány během měsíce, v němž nastává datum splatnosti, nebo

                                       iii)

                                       za výjimečných okolností, jako je významné zhoršení úvěrové způsobilosti emitenta, nebo po výslovném měnověpolitickém rozhodnutí Rady guvernérů ECB.“

               3)

               Přílohy I a III rozhodnutí ECB/2006/17 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2009.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 14. prosince 2009.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 175, 4.7.2009, s. 18.

      (2)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 38.

      PŘÍLOHA
      Přílohy I a III rozhodnutí ECB/2006/17 se mění takto:

                  1)

                  Tabulky obsažené v příloze I rozhodnutí ECB/2006/17 se nahrazují tímto:
                  „AKTIVA

                              Položka rozvahy

                              Obsah položky rozvahy

                              Princip ocenění

                                          1.

                                          Zlato a pohledávky ve zlatě

                              Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: i) operací revalvace nebo devalvace a ii) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den

                              Tržní hodnota

                                          2.

                                          Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

                              Pohledávky za protistranami, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně

                                          2.1

                                          Pohledávky za Mezinárodním měnovým fondem (MMF)

                                          a)

                                          Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
                                          Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“

                                          a)

                                          Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          b)

                                          Zvláštní práva čerpání
                                          Stavy zvláštních práv čerpání (brutto)

                                          b)

                                          Zvláštní práva čerpání
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          c)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady v rámci facility na snížení chudoby a podporu růstu

                                          c)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          2.2

                                          Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          b)

                                          Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                          b)i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu

                                          c)

                                          Zahraniční úvěry (vklady) nerezidentům eurozóny jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“

                                          c)

                                          Zahraniční úvěry
                                          Vklady v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                                          d)

                                          Ostatní zahraniční aktiva
                                          Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu

                                          d)

                                          Ostatní zahraniční aktiva
                                          Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

                                          3.

                                          Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

                                          a)

                                          Investice do cenných papírů uvnitř eurozóny jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny

                                          a)i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a)ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a)iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          a)iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena a kurz devizového trhu

                                          b)

                                          Ostatní pohledávky za rezidenty eurozóny jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní

                                          b)

                                          Ostatní pohledávky
                                          Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                                          4.

                                          Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

                                          4.1

                                          Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech

                                          a)

                                          Zůstatky u bank mimo eurozónu
                                          Jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                          b)i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          b)iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          c)

                                          Úvěry nerezidentům eurozóny jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“

                                          c)

                                          Úvěry mimo eurozónu
                                          Vklady v jmenovité hodnotě

                                          d)

                                          Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu jiné než v položce „ostatní finanční aktiva“
                                          Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění

                                          d)i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie/diskonty se odpisují

                                          d)ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          d)iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          4.2

                                          Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

                              Poskytování úvěrů podle podmínek ERM II

                              Jmenovitá hodnota

                                          5.

                                          Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

                              Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v příloze I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1)

                                          5.1

                                          Hlavní refinanční operace

                              Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle jeden týden

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.2

                                          Dlouhodobější refinanční operace

                              Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.3

                                          Reverzní repo operace jemného dolaďování

                              Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.4

                                          Strukturální reverzní repo operace

                              Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.5

                                          Mezní zápůjční facilita

                              Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům (stálá facilita)

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          5.6

                                          Pohledávky z vyrovnání marže

                              Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce

                              Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          6.

                                          Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

                              Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů položky aktiv „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“, včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších devizových rezerv eurozóny, a ostatní pohledávky. Korespondentské účty u zahraničních úvěrových institucí eurozóny. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému

                              Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          7.

                                          Cenné papíry rezidentů euro-zóny v eurech

                                          7.1

                                          Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

                              Cenné papíry vydané v eurozóně a držené pro účely měnové politiky. Dluhopisy ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování

                                          i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          7.2

                                          Ostatní cenné papíry

                              Cenné papíry jiné než v položce 7.1 „cenné papíry držené pro účely měnové politiky“ a v položce 11.3 „ostatní finanční aktiva“; směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu držené přímo, včetně státních dluhopisů, které pochází z období před začátkem HMU, v eurech. Akciové nástroje

                                          i)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          ii)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          iii)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          iv)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          8.

                                          Pohledávky v eurech za vládními institucemi

                              Pohledávky vůči vládním institucím z doby před HMU (neobchodovatelné cenné papíry, úvěry)

                              Vklady/úvěry ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně

                                          9.

                                          Pohledávky uvnitř Eurosystému

                                          9.1

                                          Pohledávky z vlastních směnek na krytí emise dluhopisů ECB

                              Položka pouze pro rozvahy ECB
                              Vlastní směnky vydané národními centrálními bankami na základě vzájemné dohody (back-to-back agreement) v souvislosti s dluhopisy ECB

                              Jmenovitá hodnota

                                          9.2

                                          Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému

                              Pohledávky související s vydáním bankovek Evropskou centrální bankou podle rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (2)

                              Jmenovitá hodnota

                                          9.3

                                          Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)

                              Čistá pozice těchto podpoložek:

                                          a)

                                          pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků – viz též položka pasiv „ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)“

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

                                          b)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          10.

                                          Nevypořádané položky

                              Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně šeků k inkasu

                              Jmenovitá hodnota

                                          11.

                                          Ostatní aktiva

                                          11.1

                                          Mince eurozóny

                              Euromince

                              Jmenovitá hodnota

                                          11.2

                                          Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

                              Pozemky a budovy, zařízení a vybavení včetně počítačového vybavení, programové vybavení

                              Pořizovací cena snížená o odpisy
                              Odpisy jsou systematickou alokací odepisovatelné částky aktiva během doby jeho použitelnosti. Dobou použitelnosti je období, během kterého se očekává, že aktivum bude daným subjektem používáno. Liší-li se očekávání od původních odhadů, lze dobu použitelnosti jednotlivých dlouhodobých hmotných aktiv systematicky přezkoumávat. Soubory aktiv mohou zahrnovat složky s různou dobou použitelnosti. Doba použitelnosti těchto složek by měla být posuzována jednotlivě
                              Náklady nehmotných aktiv zahrnují pořizovací cenu nehmotného aktiva. Jiné přímé či nepřímé náklady je třeba vyúčtovat
                              Kapitalizace výdajů: limitována (méně než 10 000 EUR bez DPH: nedochází ke kapitalizaci)

                                          11.3

                                          Ostatní finanční aktiva

                                          —

                                          Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů

                                          —

                                          Cenné papíry včetně akcií a ostatní finanční nástroje a zůstatky, včetně termínových vkladů a běžných účtů, držené jako účelové portfolio

                                          —

                                          Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce

                                          a)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje
                                          Tržní cena

                                          b)

                                          Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie a jakékoli jiné akciové nástroje držené jako stálá investice
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                          c)

                                          Investice do dceřiných společností nebo významné účasti
                                          Hodnota aktiva netto

                                          d)

                                          Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
                                          Tržní cena
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          e)

                                          Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti nebo držené jako stálá investice
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                          Prémie nebo diskonty se odpisují

                                          f)

                                          Neobchodovatelné cenné papíry
                                          Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                          g)

                                          Zůstatky u bank a úvěry
                                          Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky/vklady v cizích měnách

                                          11.4

                                          Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

                              Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

                              Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

                                          11.5

                                          Položky časového rozlišení aktivní

                              Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady příštích období a časové rozlišení úroků (tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem)

                              Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte tržním kurzem

                                          11.6

                                          Ostatní

                                          a)

                                          Zálohy, úvěry a ostatní menší položky. Úvěry poskytnuté na základě správy majetku

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                          b)

                                          Investice související s vklady klientů ve zlatě

                                          b)

                                          Tržní hodnota

                                          c)

                                          Čistá penzijní aktiva

                                          c)

                                          Podle čl. 22 odst. 3

                                          d)

                                          Nevyrovnané pohledávky vzniklé v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému

                                          d)

                                          Jmenovitá/návratná hodnota (před/po úhradě ztrát)

                                          e)

                                          Aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání

                                          e)

                                          Pořizovací cena (v případě finančních aktiv denominovaných v cizí měně se přepočte kurzem devizového trhu v okamžiku nabytí)

                                          12.

                                          Ztráta za rok

                              Jmenovitá hodnota

                     PASIVA

                              Položka rozvahy

                              Obsah položky rozvahy

                              Princip ocenění

                                          1.

                                          Bankovky v oběhu

                              Eurobankovky vydané ECB podle rozhodnutí ECB/2001/15

                              Jmenovitá hodnota

                                          2.

                                          Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

                              Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7

                                          2.1

                                          Běžné účty (systém minimálních rezerv)

                              Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv podle statutu. Tato položka obsahuje v prvé řadě účty používané k držení minimálních rezerv

                              Jmenovitá hodnota

                                          2.2

                                          Vkladová facilita

                              Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita)

                              Jmenovitá hodnota

                                          2.3

                                          Termínové vklady

                              Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování

                              Jmenovitá hodnota

                                          2.4

                                          Repo operace jemného dolaďování

                              Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          2.5

                                          Závazky z vyrovnání marže

                              Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění úvěrů pro tyto úvěrové instituce

                              Jmenovitá hodnota

                                          3.

                                          Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny

                              Repo transakce v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“. Ostatní operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          4.

                                          Emitované dluhopisy ECB

                              Pouze položka rozvahy ECB.
                              Dluhopisy popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7. Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity

                              Jmenovitá hodnota

                                          5.

                                          Závazky v eurech vůči jiným rezidentům eurozóny

                                          5.1

                                          Závazky vůči vládním institucím

                              Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání

                              Jmenovitá hodnota

                                          5.2

                                          Ostatní závazky

                              Běžné účty zaměstnanců, společností a klientů (včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí osvobozených od povinnosti držet minimální rezervy – viz položka pasiv 2.1) atd.; termínové vklady, vklady splatné na požádání

                              Jmenovitá hodnota

                                          6.

                                          Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

                              Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání včetně účtů pro účely platebního styku a účtů pro správu rezerv: jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí včetně Evropské komise; běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech. Zůstatky na účtech systému TARGET 2 národních centrálních bank členských států, které nepřijaly euro

                              Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          7.

                                          Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

                              Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem

                              Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

                                          8.

                                          Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

                                          8.1

                                          Vklady, zůstatky a jiné závazky

                              Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem

                              Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

                                          8.2

                                          Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

                              Výpůjčky podle podmínek ERM II

                              Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

                                          9.

                                          Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání udělená MMF

                              Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi nebo národní centrální bance

                              Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

                                          10.

                                          Závazky uvnitř Eurosystému

                                          10.1

                                          Závazky z převodu devizových rezerv

                              Položka rozvahy ECB (v eurech)

                              Jmenovitá hodnota

                                          10.2

                                          Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)

                              Čistá pozice těchto podpoložek:

                                          a)

                                          závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků – viz také položka aktiv „ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)“

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování příjmů ECB z eurobankovek národním centrálním bankám

                                          b)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          11.

                                          Nevypořádané položky

                              Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají (včetně žirových převodů)

                              Jmenovitá hodnota

                                          12.

                                          Ostatní pasiva

                                          12.1

                                          Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

                              Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

                              Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

                                          12.2

                                          Položky časového rozlišení pasivní

                              Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období

                              Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz

                                          12.3

                                          Ostatní

                                          a)

                                          Daňové závazky. Účty v cizí měně ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady kromě minimálních rezerv. Jiné menší položky. Závazky ze správy svěřeného majetku

                                          a)

                                          Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                                          b)

                                          Vklady klientů ve zlatě

                                          b)

                                          Tržní hodnota

                                          c)

                                          Čisté závazky z penzí

                                          c)

                                          Podle čl. 22 odst. 3

                                          13.

                                          Rezervy

                                          a)

                                          Na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí náklady a příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

                                          a)

                                          Pořizovací cena nebo jmenovitá hodnota

                                          b)

                                          Na rizika protistran vyplývající z operací měnové politiky

                                          b)

                                          Jmenovitá hodnota

                                          14.

                                          Účty přecenění

                                          a)

                                          Účty přecenění související s cenovými pohyby zlata, všech typů cenných papírů v eurech, všech typů cenných papírů v cizí měně, opcí, rozdíly z tržního ocenění u úrokových derivátů; účty přecenění související s pohyby směnných kurzů pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání

                                          b)

                                          Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka – viz čl. 11 odst. 2

                              Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz

                                          15.

                                          Kapitál a rezervní fondy

                                          15.1

                                          Kapitál

                              Splacený základní kapitál

                              Jmenovitá hodnota

                                          15.2

                                          Rezervní fondy

                              Zákonné rezervy podle článku 33 statutu a příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

                              Jmenovitá hodnota

                                          16.

                                          Zisk za rok

                              Jmenovitá hodnota“

                  2.

                  Příloha III se nahrazuje tímto:

                     „PŘÍLOHA III

                        ZVEŘEJNĚNÝ VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY ECB

                                 (v milionech EUR)

                                 Výkaz zisku a ztráty za rok končící dnem 31. prosince …

                                 Vykazovaný rok

                                 Předchozí rok

                                             1.1.1

                                             Úrokové výnosy z devizových rezerv

                                             1.1.2

                                             Úrokové výnosy z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému

                                             1.1.3

                                             Ostatní úrokové výnosy

                                             1.1

                                             Úrokové výnosy

                                             1.2.1

                                             Úročení pohledávek národních centrálních bank z převedených devizových rezerv

                                             1.2.2

                                             Ostatní úrokové náklady

                                             1.2

                                             Úrokové náklady

                                             1.

                                             Čistý úrokový výnos

                                             2.1

                                             Realizované zisky nebo ztráty z finančních operací

                                             2.2

                                             Snížení hodnoty finančních aktiv a pozic

                                             2.3

                                             Převod do/z rezerv na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata

                                             2.

                                             Čistý výsledek finančních operací, snížení hodnoty a rezerv ke krytí rizik

                                             3.1

                                             Výnosy z poplatků a provizí

                                             3.2

                                             Náklady na poplatky a provize

                                             3.

                                             Čistý výnos/náklad z poplatků a provizí (4)

                                             4.

                                             Výnos z akcií a majetkových účastí

                                             5.

                                             Ostatní výnosy

                                    Čisté výnosy celkem

                                             6.

                                             Osobní náklady (5)

                                             7.

                                             Správní náklady (5)

                                             8.

                                             Odpisy dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv

                                             9.

                                             Náklady na bankovky (6)

                                             10.

                                             Ostatní náklady

                                    (Ztráta)/zisk za rok

         (1)  Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.

         (2)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52.

         (3)  ECB může případně zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

         (4)  Rozdělení na výnosy a náklady může být případně uvedeno ve vysvětlivkách k roční účetní závěrce.

         (5)  Včetně rezerv na správní náklady.

         (6)  Tato položka se používá, zadává-li se výroba bankovek externím subjektům (zachycují se v ní náklady služeb poskytnutých externími společnostmi, kterým byla svěřena výroba bankovek jménem centrálních bank). Doporučuje se, aby náklady vzniklé v souvislosti s vydáváním eurobankovek byly zachyceny ve výkazu zisku a ztráty v okamžiku, kdy jsou fakturovány nebo jinak vzniknou, viz též obecné zásady ECB/2006/16.“


title: 2014/527/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 9. července 2014 , kterým se zrušuje rozhodnutí ECB/2013/22 o dočasných opatřeních týkajících se způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Kyperskou republikou a rozhodnutí ECB/2013/36 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (ECB/2014/32)

text:
               13.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 240/26

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 9. července 2014,
   kterým se zrušuje rozhodnutí ECB/2013/22 o dočasných opatřeních týkajících se způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Kyperskou republikou a rozhodnutí ECB/2013/36 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění

      (ECB/2014/32)

      (2014/527/EU)

   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku, článek 12.1, článek 18 a čl. 34.1 druhou odrážku tohoto statutu,
   s ohledem na obecné zásady ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1), a zejména na oddíly 1.6, 6.3.1 a 6.3.2 přílohy I uvedených obecných zásad,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Obsah rozhodnutí ECB/2013/22 (2) a ECB/2013/36 (3) by měl být začleněn do obecných zásad ECB/2013/4 (4), které jsou základním právním aktem upravujícím dočasná opatření týkající se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění.

               (2)

               V zájmu jednoznačnosti a jednotnosti a s cílem zjednodušit rámec Eurosystému pro zajištění by měly být tyto kroky uskutečněny prostřednictvím přepracovaného znění obecných zásad ECB/2013/4.

               (3)

               Rozhodnutí ECB/2013/22 a ECB/2013/36 by proto měla být zrušena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zrušení rozhodnutí ECB/2013/22 a ECB/2013/36
   1.   Rozhodnutí ECB/2013/22 a ECB/2013/36 se zrušují s účinkem od 20. srpna 2014.
   2.   Odkazy na zrušená rozhodnutí se považují za odkazy na obecné zásady ECB/2014/31.
   Článek 2
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. července 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 9. července 2014.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí ECB/2013/22 ze dne 5. července 2013 o dočasných opatřeních týkajících se způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Kyperskou republikou (Úř. věst. L 195, 18.7.2013, s. 27).

      (3)  Rozhodnutí ECB/2013/36 ze dne 26. září 2013 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 13).

      (4)  Obecné zásady ECB/2013/4 ze dne 20. března 2013 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 23).


title: 2012/345/EU: Rozhodnutí zástupců vlád členských států ze dne 20. června 2012 o jmenování soudců a generálních advokátů Soudního dvora

text:
               29.6.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 169/60

         ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ
   ze dne 20. června 2012
   o jmenování soudců a generálních advokátů Soudního dvora
   (2012/345/EU)
   ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 253 a 255 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 6. října 2012 skončí funkční období čtrnácti soudců a čtyř generálních advokátů Soudního dvora. Na období od 7. října 2012 do 6. října 2018 má být jmenováno čtrnáct soudců a čtyři generální advokáti Soudního dvora.

               (2)

               Dne 25. dubna 2012 jmenovali zástupci vlád členských států rozhodnutím 2012/244/EU (1) jedenáct soudců a tři generální advokáty Soudního dvora na období od 7. října 2012 do 6. října 2018.

               (3)

               K doplnění částečné obměny soudců a generálních advokátů Soudního dvora by zástupci vlád členských států měli na zbývající neobsazená místa jmenovat další tři soudce a jednoho generálního advokáta.

               (4)

               Vlády členských států navrhly opětovně jmenovat soudcem Soudního dvora pana Antonia TIZZANA, nově jmenovat soudcem Soudního dvora pana Christophera VAJDU a opětovně jmenovat generálním advokátem Soudního dvora pana Paola MENGOZZIHO. Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti výše zmíněných kandidátů na výkon funkce soudce a generálního advokáta Soudního dvora.

               (5)

               Je tedy třeba jmenovat dva soudce a jednoho generálního advokáta Soudního dvora na období od 7. října 2012 do 6. října 2018. Zbývající jedno místo soudce Soudního dvora bude obsazeno později,

         PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Soudci Soudního dvora na období od 7. října 2012 do 6. října 2018 jsou jmenováni:

               pan Antonio TIZZANO,

               pan Christopher VAJDA.

         2.   Generálním advokátem Soudního dvora na období od 7. října 2012 do 6. října 2018 je jmenován pan Paolo MENGOZZI.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 20. června 2012.

            předseda

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  Úř. věst. L 121, 8.5.2012, s. 21.


|

52007DP0066

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. března 2007 o počtu a početním složení meziparlamentních delegací

Úřední věstník 301 E , 13/12/2007 S. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066Počet a početní složení meziparlamentních delegacíRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 14. března 2007 o počtu a početním složení meziparlamentních delegacíEvropský parlament,- s ohledem na článek 188 jednacího řádu,- s ohledem na své rozhodnutí ze dne 10. března 2004 o počtu meziparlamentních delegací, delegací ve smíšených parlamentních výborech a delegací ve výborech pro parlamentní spolupráci [1],- s ohledem na své rozhodnutí ze dne 14. září 2004 o početním složení meziparlamentních delegací, delegací ve smíšených parlamentních výborech a delegací ve výborech pro parlamentní spolupráci [2],1. se rozhodl změnit počet členů těchto meziparlamentních delegací takto:Delegace pro vztahy se zeměmi jihovýchodní Evropy | 25 členů |Delegace pro vztahy s Běloruskem | 19 členů |Delegace pro vztahy s Izraelem | 25 členů |Delegace pro vztahy s Palestinskou legislativní radou | 25 členů |Delegace pro vztahy se zeměmi Maghrebu a Arabskou maghrebskou unií (včetně Libye) | 25 členů |Delegace pro vztahy se zeměmi Mašreku | 23 členů |Delegace pro vztahy se státy Perského zálivu včetně Jemenu | 19 členů |Delegace pro vztahy s Íránem | 21 členů |Delegace pro vztahy se Spojenými státy | 42 členů |Delegace pro vztahy s Kanadou | 22 členů |Delegace pro vztahy se zeměmi Střední Ameriky | 26 členů |Delegace pro vztahy se zeměmi Andského společenství | 20 členů |Delegace pro vztahy s Mercosurem | 28 členů |Delegace pro vztahy s Japonskem | 28 členů |Delegace pro vztahy s Čínskou lidovou republikou | 39 členů |Delegace pro vztahy se zeměmi jihovýchodní Asie a Sdružením států jihovýchodní Asie (ASEAN) | 22 členů |Delegace pro vztahy s Korejským poloostrovem | 17 členů |Delegace pro vztahy s Austrálií a Novým Zélandem | 24 členův |Delegace pro vztahy s Jihoafrickou republikou | 17 členů; |2. se rozhodl rozdělit delegaci pro vztahy se zeměmi jižní Asie a Jihoasijského sdružení pro regionální spolupráci (SAARC) do tří delegací a stanovit počet členů každé z nich takto:Delegace pro vztahy se zeměmi jižní Asie | 20 členů |Delegace pro vztahy s Indií | 22 členů |Delegace pro vztahy s Afghánistánem | 16 členů |3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi.[1] Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 635.[2] Úř. věst. C 140 E, 9.6.2005, s. 49.--------------------------------------------------


title: 2014/95/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. listopadu 2013 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU

text:
               19.2.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 48/9

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

   ze dne 20. listopadu 2013
   o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU
   (2014/95/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 této dohody,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (2),
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k tomu, že:

               (1)

               Evropská unie zřídila Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“), aby prokázala svou solidaritu s obyvateli regionů postižených katastrofami.

               (2)

               Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z fondu v rámci ročního stropu ve výši 1 miliardy EUR.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 2012/2002 obsahuje ustanovení, podle nichž lze uvolnit prostředky z fondu.

               (4)

               Rumunsko předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu z důvodu sucha a lesních požárů.

               (5)

               Německo, Rakousko a Česká republika předložily žádosti o uvolnění prostředků z fondu z důvodu přírodní katastrofy způsobené povodněmi,

         přijaly toto rozhodnutí:
   Článek 1
   V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2013 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje celkem 400 519 089 EUR v prostředcích na závazky a platby.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 20. listopadu 2013.

            Za Evropský parlament

            předseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            předseda

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.


title: 2012/278/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2012 , kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie

text:
               24.5.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 134/31

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 23. května 2012,
   kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
   (2012/278/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1   Prozatímní opatření

               (1)

               Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).

               (2)

               Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.

               (3)

               Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         1.2   Následný postup

               (4)

               Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.

               (5)

               Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.

               (6)

               Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (7)

               Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.

               (8)

               Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               (9)

               Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.   SUBVENCOVÁNÍ

   3.1   Úvod

               (10)

               V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

                           a)

                           režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);

                           b)

                           režim předběžného povolení (PP);

                           c)

                           režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);

                           d)

                           režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);

                           e)

                           režim „Focus Product Scheme“ (FP);

                           f)

                           režim vývozních úvěrů (VÚ);

                           g)

                           režim osvobození od daně z elektřiny.

               (11)

               Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.

               (12)

               V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.

               (13)

               Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

               (14)

               Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.

         3.2   Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)

   3.2.1   Obecně

               (15)

               Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009–2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

               (16)

               V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.

               (17)

               Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

         3.2.2   Podání společnosti Viraj Profiles Limited

               (18)

               Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.

               (19)

               Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.

               (20)

               Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.

               (21)

               Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.

         3.2.3   Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací

               (22)

               Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.

               (23)

               Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.

               (24)

               K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.

               (25)

               Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.

         3.2.4   Jiné otázky týkající se subvencování

               (26)

               Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.

         4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

               (27)

               Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.   ÚJMA

   5.1   Předběžné poznámky a spotřeba v Unii

               (28)

               Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.2   Dovoz z dotčené země

               (29)

               Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.

               (30)

               V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               (31)

               Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.

               (32)

               Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.

               (33)

               Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   5.3.1   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (34)

               Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.

               (35)

               Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.

               (36)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.2   Objem prodeje a podíl na trhu

               (37)

               Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.3   Růst

               (38)

               Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.4   Zaměstnanost

               (39)

               Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.5   Průměrné ceny jednotky v Unii

               (40)

               Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.6   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

               (41)

               Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.7   Stav zásob

               (42)

               Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.

               (43)

               Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

               (44)

               Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.3.8   Rozsah rozpětí subvencí

               (45)

               Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.

         5.3.9   Závěr ohledně újmy

               (46)

               Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

         6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

   6.1   Úvod

               (47)

               V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.

               (48)

               Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.

         6.2   Účinek subvencovaného dovozu

               (49)

               Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.

               (50)

               Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.

               (51)

               Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.

         6.3   Účinky jiných činitelů

   6.3.1   Nesubvencovaný dovoz z Indie

               (52)

               Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.

               (53)

               Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.

         6.3.2   Dovoz z ostatních třetích zemí

               (54)

               Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         6.3.3   Hospodářská krize

               (55)

               Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         6.3.4   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku

               (56)

               Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         6.4   Závěr týkající se příčinné souvislosti

               (57)

               Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.

               (58)

               S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.

               (59)

               Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.

         7.   ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ

               (60)

               Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.

               (61)

               Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
   Článek 2
   Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 23. května 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Úř. věst. L 38, 11.2.2012, s. 6.

      (3)  Úř. věst. C 142, 13.5.2011, s. 36.


title: 2013/629/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 2013 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Arménskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob

text:
               31.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 289/12

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 22. října 2013
   o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Arménskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob
   (2013/629/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 79 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady 2013/156/EU (1) byla dne 19. dubna 2013 podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Arménskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda“) s výhradou pozdějšího uzavření.

               (2)

               Dohoda by měla být schválena.

               (3)

               Dohodou se zřizuje smíšený readmisní výbor, který může přijmout svůj jednací řád. Je vhodné, aby v tomto případě mohla Unie vymezit své stanovisko zjednodušeným postupem.

               (4)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)

               V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropskou unií a Arménskou republikou o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob se schvaluje jménem Unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 23 odst. 2 dohody (2).
   Článek 3
   Komise za pomoci odborníků z členských států zastupuje Unii ve smíšeném readmisním výboru zřízeném podle článku 19 této dohody.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 22. října 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. L 87, 27.3.2013, s. 1.

      (2)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.