title: Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne  29. března 2004 , kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni

text:
               28.6.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 150/9

      ROZHODNUTÍ PŘEDSEDNICTVA EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 29. března 2004 (1),
   kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni
   (2006/C 150/02)
   PŘEDSEDNICTVO,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 191 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (2),
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „nařízení o prováděcích pravidlech“), a nařízení Komise (ES) č. 643/2005 ze dne 27. dubna 2005, kterým se ruší nařízení Komise (ES) č. 2909/2000 o účetní správě nefinančních stálých aktiv Evropských společenství (5),
   s ohledem na čl. 22 odst. 10 jednacího řádu Parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               je třeba stanovit postupy pro poskytování a správu grantů určených jako příspěvek k financování politických stran na evropské úrovni;

               (2)

               finanční podpora politických stran na evropské úrovni je grantem ve smyslu článku 108 a násl. finančního nařízení,

         ROZHODLO
   Článek 1
   Předmět
   Tato pravidla stanoví prováděcí postupy k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni.
   Článek 1a
   Pro účely financování politických stran na evropské úrovni přijímá předsednictvo na začátku každého volebního období orientační víceletý finanční rámec, založený na referenční základní částce pro každou stranu a na dodatkové částce podle počtu poslanců EP, kteří jsou členy příslušné strany. Tento rámec bude pro rozpočtový orgán Evropského parlamentu při ročním rozpočtovém procesu základním východiskem, aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vyplývající ze Smlouvy o ES.
   Článek 2
   Výzva k předkládání návrhů
   Evropský parlament zveřejní každý rok před koncem prvního pololetí výzvu k předkládání návrhů na poskytnutí grantů pro financování politických stran na evropské úrovni. Zveřejněný dokument stanoví kritéria a podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství a návrh časového rozvrhu pro postup jejich poskytování.
   Článek 3
   Žádost o financování
   1.   Pro účely použití článku 4 nařízení (ES) č. 2004/2003 předloží strana na evropské úrovni, která chce získat grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, písemnou žádost předsedovi Evropského parlamentu do 15. listopadu, který předchází rozpočtovému roku, pro nějž je grant žádán. Podmínky stanovené v článku 3 nařízení č. 2004/2003 musí být splněny ke dni podání žádosti.
   2.   Formulář žádosti je uveden v příloze těchto pravidel (viz příloha 1). Je k dispozici na internetové stránce Parlamentu.
   3.   Všechna oznámení podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003 se zasílají předsedovi Evropského parlamentu.
   Článek 4
   Rozhodnutí o žádosti o financování
   1.   Na návrh generálního tajemníka posoudí předsednictvo žádosti o poskytnutí grantu na základě kritérií stanovených v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 2004/2003 a rozhodne, které žádosti splňují podmínky pro financování. Předsednictvo a v průběhu přípravy rozhodnutí předsednictva generální tajemník mohou žadatele vyzvat, aby předložil další doklady nebo poskytl vysvětlení k dokladům přiloženým k žádosti ve lhůtě, kterou stanoví.
   2.   Do 15. února rozpočtového roku, pro nějž je grant žádán, vypracuje předsednictvo seznam příjemců a výši poskytnutých grantů. Není-li žádost o grant schválena, uvede předsednictvo v témže rozhodnutí důvody zamítnutí žádosti, zejména z hlediska kritérií stanovených v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 2004/2003.
   Předsednictvo rozhodne na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1. Zohlední všechny změny, které nastaly v situaci žadatele po předložení žádosti, na základě oznámení, která obdrží podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003, a změn, které jsou obecně známy.
   Pokud budou referenční částky z důvodu zvýšení počtu stran žádajících o financování nebo počtu poslanců EP, kteří vstoupili do strany, která žádá o grant, odlišné od částek stanovených v článku 1a, informuje o tom generální tajemník neprodleně předsednictvo, které může vyzvat předsedu, aby předložil příslušnému výboru návrh na úpravu výše prostředků, které jsou k dispozici.
   3.   Předseda písemně informuje žadatele o rozhodnutích týkajících se jejich žádostí. V případě, že byla žádost schválena, musí být k oznámení připojen jako příloha návrh dohody o poskytnutí grantu, kterou má příjemce grantu podepsat. V případě, že žádost nebyla schválena, musí oznámení obsahovat důvody zamítnutí uvedené předsednictvem. Žadatelé, jejichž žádost předsednictvo zamítlo, se o této skutečnosti vyrozumí do 15 kalendářních dnů od oznámení rozhodnutí o poskytnutí grantu příjemcům.
   Článek 5
   Dohoda o poskytnutí grantu
   Grant poskytnutý politické straně na evropské úrovni je předmětem písemné dohody uzavřené mezi Evropským parlamentem, zastupovaným předsedou nebo osobou jím pověřenou, a příjemcem grantu. Znění dohody o poskytnutí grantu je uvedeno v příloze těchto pravidel (viz příloha 2). Dohoda musí být řádně uzavřena a podepsána oběma stranami do 30 dnů od rozhodnutí předsednictva uvedeného v článku 4. Poté nesmí být znění dohody o poskytnutí grantu měněno.
   Článek 6
   Platby
   1.   Pokud předsednictvo nerozhodne jinak, vyplácejí se granty politickým stranám na evropské úrovni formou předběžného financování v podobě jedné platby ve výši 80 % maximální částky uvedené v článku I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu, která bude provedena do 15 dnů po podpisu dohody.
   2.   Zůstatek se vyplácí po skončení období trvání nároku na financování z prostředků Společenství na základě výdajů, které příjemce skutečně vynaložil při plnění programu činnosti. Jestliže celková částka předchozích plateb překročí částku stanovenou pro konečnou výši grantu, požádá Evropský parlament o vrácení neoprávněně vyplacených částek.
   3.   Před 15. květnem a nejpozději do 30. června po skončení rozpočtového roku předloží příjemce tyto doklady, aby mohl Parlament vyplatit zůstatek grantu:

               —

               závěrečnou zprávu o plnění programu činnosti,

               —

               závěrečné vyúčtování skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat, na základě skladby předběžného rozpočtu,

               —

               souhrnný přehled příjmů a výdajů podle účtů příjemce za období platnosti dohody o poskytnutí grantu,

               —

               zprávu o externím auditu účtů příjemce provedené nezávislým subjektem nebo odborníkem oprávněnými podle vnitrostátních právních předpisů provádět audit účetnictví.

         4.   Účelem externího auditu je potvrdit, že finanční doklady předložené příjemcem Parlamentu jsou v souladu s finančními podmínkami dohody o poskytnutí grantu, že uvedené výdaje skutečně vznikly, že výkaz příjmů je úplný a že byly splněny povinnosti vyplývající z článků 6, 7, 8 a čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 2004/2003.
   5.   Do dvou měsíců od obdržení dokladů uvedených v odstavci 3 schválí předsednictvo na základě návrhu generálního tajemníka závěrečnou zprávu o plnění programu činnosti a závěrečné vyúčtování.
   Předsednictvo může vyzvat příjemce, aby dodal podklady nebo další informace, které považuje za nezbytné pro schválení zprávy a závěrečného vyúčtování. Příjemce předloží příslušné doklady do 15 dnů.
   Po vyslechnutí zástupců dotyčné politické strany může předsednictvo odmítnout závěrečnou zprávu a závěrečné vyúčtování a požadovat předložení nové zprávy a nového vyúčtování. Příjemce předloží novou zprávu a nové vyúčtování do 15 dnů.
   Pokud Parlament neodpoví písemně během výše uvedených dvou měsíců, považují se závěrečná zpráva a závěrečné vyúčtování za schválené.
   6.   Příjemce sdělí Parlamentu výši úroků nebo rovnocenných plnění plynoucích z prostředků získaných od Parlamentu v rámci předběžného financování. Toto oznámení musí být zasláno spolu s žádostí o vyplacení zůstatku, kterým je postup předběžného financování uzavřen. Inkasní příkaz k vrácení úroku příjemcem vystaví generální tajemník nebo osoba jím pověřená.
   Článek 7
   Stanovení konečné výše grantu
   1.   Bez ohledu na dodatečně získané informace z kontrol a auditů a po vyslechnutí zástupců politické strany, která žádost podala, rozhodne předsednictvo o konečné výši grantu, která bude příjemcům poskytnuta na základě dokladů uvedených v čl. 6 odst. 4 a schválených předsednictvem.
   2.   Celková částka vyplacená příjemci Parlamentem nesmí v žádném případě překročit:

               —

               maximální výši grantu stanovenou v čl. I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu,

               —

               75 % skutečně vzniklých výdajů, které lze grantem financovat.

         3.   Grant nesmí překročit částku nutnou k vyrovnání příjmů a výdajů, které lze grantem financovat, operačního rozpočtu příjemce, který program činnosti plnil, a za žádných okolností nesmí příjemci vytvářet zisk ve smyslu článku 165 nařízení o prováděcích pravidlech. Jakýkoli přebytek je důvodem k odpovídajícímu snížení výše grantu.
   4.   Na základě takto stanovené konečné výše grantu a souhrnné částky všech dříve provedených plateb podle dohody o poskytnutí grantu stanoví předsednictvo výši zůstatku, který má být vyplacen a rovnající se částce, která dosud nebyla příjemci uhrazena. Jestliže souhrnná částka dříve provedených plateb překročí konečnou výši grantu, vydá generální tajemník nebo osoba jím pověřená inkasní příkaz k vrácení přeplatku.
   Článek 8
   Pozastavení a snížení grantu
   Na návrh generálního tajemníka pozastaví předsednictvo platby nebo sníží grant, popřípadě vypoví dohodu o poskytnutí grantu, a může požadovat vrácení příslušných částek:

               a)

               v případě, že byl grant použit k úhradě výdajů, které nejsou v souladu s nařízením (ES) č. 2004/2003;

               b)

               v případě neoznámení podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2004/2003;

               c)

               v případě nesplnění podmínek a povinností uvedených v článcích 3 a 6 nařízení (ES) č. 2004/2003;

               d)

               pokud nastane jedna ze situací uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení.

         Před přijetím rozhodnutí poskytne předsednictvo příjemci možnost vyjádřit se ke zjištěným nesrovnalostem.
   Článek 9
   Vrácení grantu
   1.   Jestliže byly některé částky vyplaceny příjemci neoprávněně nebo jestliže je požadavek na vrácení plateb podle podmínek dohody o poskytnutí grantu oprávněný, musí příjemce uvedené částky Parlamentu uhradit v souladu s uvedenými podmínkami a ve lhůtě stanovené Parlamentem.
   2.   Pokud příjemce nezaplatí ve lhůtě stanovené Parlamentem, bude mu Parlament účtovat z těchto částek úroky z prodlení v sazbě stanovené v čl. II.14 odst. 3 dohody o poskytnutí grantu. Úroky z prodlení se vztahují na období mezi stanoveným dnem splatnosti, tento den nepočítaje, a dnem, kdy Parlament skutečně celou dlužnou částku obdrží, včetně tohoto dne.
   Článek 10
   Kontroly a audity
   1.   Pravidelné ověřování podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2004/2003 provádí generální tajemník.
   2.   Příjemce poskytne všechny podrobné informace požadované Parlamentem nebo jiným externím subjektem pověřeným Parlamentem, aby Parlament mohl ověřit řádné plnění programu činnosti a podmínek dohody o poskytnutí grantu.
   3.   Příjemce musí uchovávat k dispozici Parlamentu všechny originální doklady, zejména účetní, bankovní a daňové doklady, popřípadě v řádně odůvodněných výjimečných případech ověřené kopie originálních dokladů, které se vztahují k dohodě o poskytnutí grantu, po dobu pěti let ode dne úhrady konečného zůstatku podle článku I.4 dohody o poskytnutí grantu.
   4.   Příjemce grantu umožní buď přímo zaměstnancům Parlamentu, nebo kterémukoli jinému externímu orgánu, kterého k tomuto účelu Parlament zmocní, provedení kontroly způsobu využití grantu. Tyto kontroly mohou být prováděny v průběhu trvání dohody o poskytnutí grantu až do dne vyplacení zůstatku a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku. Popřípadě mohou být závěry kontrol důvodem k rozhodnutí předsednictva požadovat vrácení vyplacených částek.
   5.   Každá dohoda o poskytnutí grantu obsahuje výslovné ustanovení o kontrole politických stran na evropské úrovni, které obdržely grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, prováděné Parlamentem a Účetním dvorem na základě záznamů a na místě.
   6.   Podle nařízení (ES) č. 1073/1999 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (6) může kontroly a ověřování na místě provádět také OLAF s ohledem na ochranu finančních zájmů Evropských společenství před podvody a jinými nesrovnalostmi. Popřípadě mohou být závěry kontrol důvodem k rozhodnutí předsednictva požadovat vrácení vyplacených částek.
   Článek 11
   Technická podpora
   1.   Na návrh generálního tajemníka může předsednictvo poskytnout politickým stranám na evropské úrovni technickou podporu v souladu s rozhodnutím předsednictva ze dne 14. března 2000 o používání prostor Evropského parlamentu externími uživateli a všechny další formy technické podpory obsažené v následných pravidlech. Předsednictvo může přenést na generálního tajemníka pravomoc přijímat určitá rozhodnutí týkající se poskytování technické podpory.
   2.   Do tří měsíců od skončení každého rozpočtového roku předloží generální tajemník předsednictvu podrobnou zprávu o technické podpoře, kterou Parlament poskytuje politickým stranám na evropské úrovni. Zpráva se poté zveřejní na internetových stránkách Parlamentu.
   Článek 12
   Zveřejňování
   Podrobnosti o všech grantech, které Parlament poskytl politickým stranám na evropské úrovni v průběhu daného rozpočtového roku, se zveřejní na internetových stránkách Parlamentu během prvních šesti měsíců následujícího rozpočtového roku. Tyto údaje obsahují:

               —

               název a adresu příjemce,

               —

               účel, pro který byl grant poskytnut,

               —

               výši poskytnuté částky a její podíl na celkovém operačním rozpočtu příjemce.

         Článek 13
   Právo na opravný prostředek
   Proti rozhodnutím přijatým na základě těchto pravidel lze podat opravný prostředek k Soudnímu dvoru Evropských společenství nebo k Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s podmínkami uvedenými ve Smlouvě.
   Článek 14
   Přechodná ustanovení pro rozpočtový rok 2004
   1.   Den uvedený v čl. 3 odst. 1 těchto pravidel se nahrazuje dnem 23. července 2004 a den uvedený v čl. 4 odst. 2 se nahrazuje dnem 16. září 2004.
   2.   Odchylně od čl. 6 odst. 1 těchto pravidel se jednorázová platba předběžného financování ve výši 80 % maximální částky grantu uvedené v čl. I.3 odst. 2 dohody o poskytnutí grantu vyplácí do 15 dnů po podepsání dohody.
   Článek 15
   Změna pravidel
   Do 30. září 2005 předloží generální tajemník předsednictvu zprávu o provádění těchto pravidel. Tato zpráva bude obsahovat případné návrhy změn těchto pravidel a podmínek financování evropských politických stran stanovených nařízením (ES) č. 2004/2003.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   Tato pravidla vstupují v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      (1)  Ve znění rozhodnutí předsednictva ze dne 1. února 2006.

      (2)  Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 107, 28.4.2005, s. 17

      (6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      PŘÍLOHA 1

      PŘÍLOHA 2


title: Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ze dne 21. září 2011 o poskytování a shromažďování informací pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie (ESRB/2011/6)

text:
               13.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 302/3

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 21. září 2011
   o poskytování a shromažďování informací pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie
   (ESRB/2011/6)
   2011/C 302/04
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a článek 15 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 2 písm. b), článek 5 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na čl. 28 odst. 1 tohoto jednacího řádu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010 stanoví, že Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) je povinna určovat nebo shromažďovat a analyzovat veškeré relevantní a nezbytné informace pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie s cílem přispívat k předcházení systémovým rizikům pro finanční stabilitu v Unii, která jsou důsledkem vývoje v rámci finančního systému, nebo k jejich zmírňování, při zohlednění makroekonomického vývoje, tak aby nedocházelo k výskytu rozsáhlých finančních problémů.

               (2)

               Čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010 stanoví, že evropské orgány dohledu, Evropský systém centrálních bank (ESCB), Evropská komise, vnitrostátní orgány dohledu a národní statistické úřady jsou povinny úzce spolupracovat s ESRB a poskytovat jí veškeré informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, v souladu s právními předpisy Unie.

               (3)

               Podle čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010 může ESRB od evropských orgánů dohledu vyžadovat informace zpravidla v souhrnné podobě, tak aby nebylo možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.

               (4)

               V 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 1096/2010 se uvádí, že „ECB by měla být pověřena úkolem zajišťovat statistickou podporu pro ESRB“ v souladu s 9. bodem odůvodnění uvedeného nařízení.

               (5)

               Toto rozhodnutí nebrání ECB ve výkonu jejího práva použít pro své účely informace, které shromažduje na základě nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (4).

               (6)

               Obsah souhrnných informací, které jsou v krátkodobém horizontu nezbytné pro činnost ESRB, byl vymezen ve spolupráci s ECB a evropskými orgány dohledu na základě společné zprávy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Oblast působnosti
   Toto rozhodnutí vymezuje souhrnné informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, a stanoví podrobná pravidla pro poskytování a shromažďování těchto informací.
   Článek 2
   Pravidelné poskytování souhrnných informací
   1.   Pravidelné poskytování souhrnných informací, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, se uskutečňuje v souladu s přílohami I a II.
   2.   Souhrnné informace uvedené v příloze I poskytuje ECB.
   3.   Souhrnné informace uvedené v příloze II poskytují příslušné evropské orgány dohledu.
   4.   Sekretariát ESRB:

               a)

               stanoví v případě potřeby a po konzultaci s ECB nebo případně s evropskými orgány dohledu technické specifikace týkající se informací uvedených v odstavci 1; a

               b)

               shromažďuje informace uvedené v odstavci 1 a za tímto účelem spolupracuje s ECB a s evropskými orgány dohledu.

         Článek 3
   Poskytování souhrnných informací ad hoc

   Postupy, které uplatňuje sekretariát ESRB při vyřizování žádostí o poskytnutí souhrnných informací ad hoc, jsou upraveny v příloze III.
   Článek 4
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. října 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. září 2011.

            předseda ESRB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 162.

      (3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

      PŘÍLOHA I

         Pravidelné poskytování souhrnných informací Evropskou centrální bankou

      Evropská centrální banka (ECB) vykazuje za členské státy, jejichž měnou je euro, zveřejňované i nezveřejňované soubory údajů v oblasti měnové a finanční statistiky, jejichž obsah, periodicita a včasnost se řídí právními akty uvedenými níže nebo se zakládá na ustálené praxi. ECB vykazuje rovněž údaje za členské státy, jejichž měnou není euro, v rozsahu, v jakém jsou dobrovolně zpřístupněny se souhlasem příslušných národních centrálních bank.

                  1.

                  Rozvahové údaje za sektor měnových finančních institucí, jak jsou vymezeny v nařízení ECB/2008/32 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (1).

                  2.

                  Statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí, jak je vymezena v nařízení ECB/2001/18 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (2).

                  3.

                  Statistika investičních fondů, jak je vymezena v nařízení ECB/2007/8 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (3).

                  4.

                  Statistika sekuritizace, jak je vymezena v nařízení ECB/2008/30 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (4).

                  5.

                  Vybraná měnová statistika a statistika finančních institucí a trhů, jak jsou vymezeny v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (5).

                  6.

                  Konsolidované bankovní údaje schválené Radou guvernérů a Generální radou ECB, které zahrnují souhrnné údaje týkající se rozvahy, výkazu zisku a ztráty a platební schopnosti bankovních skupin.

         (1)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 14.

         (2)  Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 24.

         (3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2007, s. 8.

         (4)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 1.

         (5)  Úř. věst. L 341, 27.12.2007, s. 1.

      PŘÍLOHA II

         Pravidelné poskytování souhrnných informací evropskými orgány dohledu

         OBECNÉ PRAVIDLO

      Souhrnné informace poskytované evropskými orgány dohledu zahrnují údaje o nejméně třech právnických osobách, přičemž žádná z nich nemá podíl 85 % nebo větší na příslušném trhu, který sestává z jednoho či více členských států nebo z celé Unie. Pokud jsou však vedle souhrnných informací poskytovány i ukazatele rozptylu, potom souhrnné informace zahrnují údaje o nejméně pěti právnických osobách, jedná-li se o veřejně přístupné údaje, a údaje o nejméně šesti právnických osobách, je-li zapotřebí chránit důvěrné údaje podniků.
      A.   Evropský orgán pro bankovnictví (EBA)

      EBA vykazuje následující soubory údajů za výběrový soubor velkých bankovních skupin, jak je vymezen ESRB a EBA:
      A1   Soubor údajů: čtvrtletní údaje z výkazů COREP a FINREP
          (1)

      V rozsahu, v jakém jsou příslušné informace shromážděny ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu, EBA předává ESRB údaje, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany EBA, jakož i korelace mezi těmito ukazateli a následující ukazatele rozptylu: minimum, první (spodní) kvartil a třetí (horní) kvartil, medián, průměr, maximum. EBA by měl tyto informace předávat čtvrtletně, ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí údajů od vnitrostátních orgánů dohledu, k němuž dochází 90 dní po referenčním datu. ESRB a EBA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Konzistentní zpětné údaje za předcházející období pěti až osmi čtvrtletí by měly být při vynaložení maximálního úsilí předloženy rovněž, jsou-li k dispozici.
      Poskytují se následující ukazatele:

                  a)

                  ukazatele kapitálové přiměřenosti:
                  kapitálová přiměřenost Tier 1; celková kapitálová přiměřenost; kapitálová přiměřenost Tier 1 (s vyloučením hybridních nástrojů); podíl kapitálových požadavků k úvěrovému riziku na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků vypočtených podle standardizovaného přístupu na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků na sekuritizaci na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků stanovených na základě interního ratingu na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků k tržnímu riziku na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků k operačnímu riziku na celkových kapitálových požadavcích; podíl kapitálových požadavků k riziku vypořádání a riziku dodání na celkových kapitálových požadavcích; podíl jiných kapitálových požadavků na celkových kapitálových požadavcích;

                  b)

                  ukazatele úvěrového rizika a kvality aktiv:
                  podíl úvěrů po splatnosti (> 90 dní) na celkových úvěrech a zálohách; podíl znehodnocených úvěrů na celkových úvěrech; míra krytí (podíl specifických opravných položek k úvěrům na celkových hrubých znehodnocených úvěrech); podíl úvěrů a dluhových nástrojů po splatnosti (> 90 dní) na celkových úvěrech a dluhových nástrojích; míra krytí (podíl specifických opravných položek k úvěrům a dluhovým nástrojům na celkových hrubých znehodnocených úvěrech a dluhových nástrojích); míra krytí (podíl veškerých opravných položek k úvěrům a dluhovým nástrojům na celkových hrubých znehodnocených úvěrech a dluhových nástrojích); podíl znehodnocených finančních aktiv na celkových aktivech; podíl znehodnocených dluhových nástrojů na celkových dluhových nástrojích; podíl akumulovaného znehodnocení finančních aktiv k celkovým (hrubým) aktivům;

                  c)

                  ukazatele rizik spojených se ziskovostí:
                  rentabilita vlastního kapitálu; rentabilita regulatorních kapitálových požadavků; poměr nákladů k výnosům; rentabilita aktiv; podíl čistých úrokových výnosů na celkových provozních výnosech; podíl čistých výnosů z poplatků a provizí na celkových provozních výnosech; podíl výnosů z dividend na celkových provozních výnosech; podíl čistého realizovaného zisku (ztrát) z finančních aktiv a závazků neoceňovaných v reálné hodnotě do zisku a ztrát na celkových provozních výnosech; podíl čistého zisku z finančních aktiv a závazků k obchodování na celkových provozních výnosech; podíl čistého zisku z finančních aktiv a závazků vykazovaných v reálné hodnotě do zisku a ztrát na celkových provozních výnosech; podíl ostatních čistých provozních výnosů na celkových provozních výnosech; podíl čistých výnosů na celkových provozních výnosech; podíl znehodnocení finančních aktiv k celkovým provozním výnosům;

                  d)

                  struktura rozvahy:
                  poměr úvěrů a vkladů; podíl klientských vkladů na celkových závazcích; pákový poměr (podíl kapitálu Tier 1 na hodnotě celkových aktiv snížené o nehmotná aktiva); podíl dluhových cenných papírů na celkových závazcích; podíl vkladů úvěrových institucí na celkových závazcích; podíl vlastního kapitálu na celkových závazcích a vlastním kapitálu; podíl hotovosti a aktiv k obchodování na celkových aktivech; podíl hotovosti, aktiv k obchodování a realizovatelných aktiv na celkových aktivech; podíl finančních aktiv k obchodování na celkových aktivech; podíl finančních závazků k obchodování na celkových závazcích a vlastním kapitálu; podíl úvěrů a záloh (vyjma těch, které jsou zahrnuty do obchodního portfolia) na celkových aktivech; poměr dluhu a vlastního kapitálu; podíl podrozvahových položek na celkových aktivech;

                  e)

                  roční tempo růstu (%):
                  celková aktiva; celkové úvěry; celkové klientské vklady; celkové provozní výnosy; znehodnocení finančních aktiv; úvěry a dluhové nástroje po splatnosti (> 90 dní); celkové hrubé znehodnocené úvěry a dluhové nástroje; rizikově vážená aktiva.

            A2   Soubor údajů: čtvrtletní údaje o likviditě

      EBA předává ESRB údaje, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany EBA, a následující ukazatele rozptylu: minimum, první (spodní) kvartil a třetí (horní) kvartil, medián, průměr, maximum. Tyto informace se předávají čtvrtletně, ve lhůtě pěti pracovních dnů ode dne, kdy EBA obdrží údaje od vnitrostátních orgánů dohledu, k čemuž dochází 90 dní po referenčním datu. Informace, které EBA předá jako první, se budou týkat poloviny roku 2013 v závislosti na závěrečných změnách ustanovení o plnění oznamovací povinnosti ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (2) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (3). ESRB a EBA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Informace za předcházející období se nevyžadují.
      Poskytují se následující ukazatele: zástupné údaje na základě dostupných údajů pro ukazatel likviditního krytí a ukazatel podílu čistého stabilního financování.
      A3   Soubor údajů: čtvrtletní údaje ze společných výkazů velké angažovanosti EBA
          (4)

      V rozsahu, v jakém jsou příslušné informace shromážděny ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu a v souladu s obecným pravidlem týkajícím se souhrnných informací, EBA předává ESRB údaje, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany EBA, jakož i ukazatele rozptylu, na nichž se ESRB s EBA dohodnou. Tyto informace se předávají čtvrtletně, ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí údajů od vnitrostátních orgánů dohledu, k němuž dochází 90 dní po referenčním datu. Informace, které se předají jako první, se budou týkat konce prosince 2011. ESRB a EBA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Informace za předcházející období se nevyžadují.
      Poskytují se následující ukazatele: počet případů velké angažovanosti velkých bankovních skupin v Unii; hodnota velkých angažovaností v členění podle zemí a sektorů protistran (vláda; jiné velké bankovní skupiny v Unii; jiné banky; ostatní finanční zprostředkovatelé; nefinanční podniky; retailoví klienti); hodnota (angažovanost před snížením úvěrového rizika) velkých angažovaností velkých bankovních skupin v Unii v členění podle nástrojů (aktiva, deriváty, podrozvahové nástroje, nepřímá angažovanost) a procentní podíl vlastních zdrojů; hodnota (angažovanost po snížení úvěrového rizika, z toho bankovní kniha) velké angažovanosti velkých bankovních skupin v Unii a procentní podíl vlastních zdrojů.
      B.   Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA)

      EIOPA vykazuje následující soubory údajů. Soubor údajů B1 se týká velkých pojišťoven v Unii určených EIOPA. Soubor údajů B2 se týká všech pojišťoven v Unii, přičemž takové souhrnné informace se shromažďují na individuálním základě.
      B1   Soubor údajů: roční zrychlené vykazování

      V rozsahu, v jakém jsou příslušné informace shromážděny ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu a v souladu s obecným pravidlem týkajícím se souhrnných informací, EIOPA předává ESRB údaje, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany EIOPA, buď jako celkové částky anebo jako následující ukazatele rozptylu: nevážený průměr, vážený průměr podle hrubého pojistného, medián, první kvartil, třetí kvartil, minimum, maximum. Informace se předávají jednou ročně, přibližně 80 kalendářních dní po referenčním roce. ESRB a EIOPA se dohodnou na datu prvního přenosu informací.
      Poskytují se následující ukazatele:

                  a)

                  celkové částky (součet):

                              i)

                              pojišťovací činnost celkem (životní i neživotní pojištění): hrubé předepsané pojistné; čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti,

                              ii)

                              neživotní pojištění: hrubé předepsané pojistné v členění podle odvětví pojištění (pojištění úrazu a nemoci; pojištění motorových vozidel; pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem vozidla; jiné typy pojištění vozidel; námořní, letecké a dopravní pojištění; pojištění požáru a jiných majetkových škod; všeobecné pojištění odpovědnosti za škodu; pojištění úvěru a záruky; jiné neživotní pojištění); čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti,

                              iii)

                              životní pojištění: hrubé předepsané pojistné v členění podle odvětví pojištění (pojištění spojené s investičním fondem; pojištění nespojené s investičním fondem; kapitalizace; skupinové penzijní pojištění; jiné životní pojištění); čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti;

                  b)

                  ukazatele rozptylu:

                              i)

                              pojišťovací činnost celkem (životní i neživotní pojištění): tempo růstu hrubého předepsaného pojistného; rentabilita vlastního kapitálu; rentabilita aktiv; ukazatel solventnosti,

                              ii)

                              neživotní pojištění: tempo růstu hrubého předepsaného pojistného v členění podle odvětví pojištění (pojištění úrazu a nemoci; pojištění motorových vozidel; pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem vozidla; jiné typy pojištění vozidel; námořní, letecké pojištění a dopravní pojištění; pojištění požáru a jiných majetkových škod; všeobecné pojištění odpovědnosti za škodu; pojištění úvěru a záruky; jiné neživotní pojištění); škodný poměr; ukazatel nákladovosti; kombinovaný poměr; rentabilita vlastního kapitálu; rentabilita aktiv; ukazatel solventnosti,

                              iii)

                              životní pojištění: tempo růstu hrubého předepsaného pojistného v členění podle odvětví pojištění (pojištění spojené s investičním fondem; pojištění nespojené s investičním fondem; kapitalizace; skupinové penzijní pojištění; jiné životní pojištění); rentabilita vlastního kapitálu; rentabilita aktiv; ukazatel solventnosti.

            B2   Soubor údajů: pravidelné roční vykazování

      V rozsahu, v jakém jsou příslušné informace shromážděny ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu a v souladu s obecným pravidlem týkajícím se souhrnných informací, EIOPA předává ESRB údaje, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany EIOPA, jako celkové částky: nevážený průměr, vážený průměr podle hrubého pojistného, celkové ukazatele pro velké pojišťovny v Unii, medián, první kvartil, třetí kvartil, minimum, maximum. Tyto informace se předávají jednou ročně, přibližně 270 kalendářních dní po referenčním roce. ESRB a EIOPA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Poskytují se údaje za předcházející období počínaje rokem 2003.
      Poskytují se následující ukazatele:

                  a)

                  pojišťovací činnost celkem (životní i neživotní pojištění): hrubé předepsané pojistné; čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti;

                  b)

                  neživotní pojištění: hrubé předepsané pojistné v členění podle odvětví pojištění (pojištění úrazu a nemoci; pojištění motorových vozidel; pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem vozidla; jiné typy pojištění vozidel; námořní, letecké a dopravní pojištění; pojištění požáru a jiných majetkových škod; všeobecné pojištění odpovědnosti za škodu; pojištění úvěru a záruky; jiné neživotní pojištění); čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti;

                  c)

                  životní pojištění: hrubé předepsané pojistné v členění podle odvětví pojištění (pojištění spojené s investičním fondem; pojištění nespojené s investičním fondem; kapitalizace; skupinové penzijní pojištění; jiné životní pojištění); čisté zasloužené pojistné; čisté náklady na pojistná plnění; čisté provozní náklady; disponibilní míra solventnosti; požadovaná míra solventnosti;

            C.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)

      ESMA vykazuje následující soubory údajů:
      C1   Soubor údajů: databáze podle směrnice o trzích finančních nástrojů
          (5)

      ESMA předává ESRB údaje shromážděné ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany ESMA. Tyto informace se předávají čtvrtletně, ve lhůtě pěti dnů po skončení referenčního období. ESRB a ESMA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Poskytují se údaje za předcházející období počínaje listopadem 2007.
      Poskytují se následující ukazatele: název členského státu příslušného orgánu, který vydal povolení systematickým internalizátorům, a určení tohoto orgánu; název členského státu příslušného orgánu, který vydal povolení mnohostranným systémům obchodování, a určení tohoto orgánu; název členského státu příslušného orgánu, který vydal povolení regulovanému trhu, a určení tohoto orgánu; název členského státu příslušného orgánu, který vydal povolení zúčtovacím střediskům ústřední protistrany, a určení tohoto orgánu.
      C2   Soubor údajů: databáze systému referenčních údajů

      ESMA předává ESRB údaje shromážděné ve spolupráci s vnitrostátními orgány dohledu, které jsou potřebné k sestavení níže uvedených ukazatelů, rovněž poskytovaných ze strany ESMA, jakož i ukazatele rozptylu, na nichž se ESRB a ESMA dohodnou. Tyto informace se předávají čtvrtletně, ve lhůtě pěti dnů po skončení referenčního období. ESRB a ESMA se dohodnou na datu prvního přenosu informací. Poskytují se údaje za předcházející období počínaje červnem 2009.
      Poskytují se následující ukazatele: členění finančních nástrojů přijatých k obchodování na trzích v Evropském hospodářském prostoru, jejichž CFI kód začíná na „ES“ (akcie); počet nástrojů v členění podle členských států; počet nástrojů přijatých k obchodování v členění podle trhu; počet vydaných nových nástrojů v členění podle trhu; počet vydaných nových nástrojů v členění podle členských států.

         (1)  Výkazy COREP a FINREP, platné ke dni vykazování, vypracované ve formě obecných zásad EBA zveřejněných na internetových stránkách EBA http://www.eba.europa.eu, popřípadě ve formě technických norem, které vypracovala EBA a přijala Komise podle čl. 74 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

         (4)  Výkazy velké angažovanosti, platné ke dni vykazování, vypracované ve formě obecných zásad EBA zveřejněných na internetových stránkách EBA http://www.eba.europa.eu, popřípadě ve formě technických norem (součást rámce COREP), které vypracovala EBA a přijala Komise podle článku 110 směrnice 2006/48/ES.

         (5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

      PŘÍLOHA III

         Žádosti ESRB o poskytnutí souhrnných informací ad hoc

      A.   VŠEOBECNÉ ÚVAHY

      1.   Určení nutnosti provést šetření ad hoc

      1.1   Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) může požadovat, aby jí byly poskytnuty souhrnné informace ad hoc. Na takové ad hoc žádosti ESRB lze reagovat následovně: a) poskytnou se jí informace, které jsou již k dispozici od Evropského systému centrálních bank (ESCB), evropských orgánů dohledu, komerčních poskytovatelů údajů nebo v databázích mezinárodních organizací, např. Banky pro mezinárodní platby (BIS); anebo b) se provede šetření ad hoc.
      1.2   Vzhledem k výše uvedenému se na základě původní ad hoc žádosti o souhrnné informace předložené složkami ESRB obecně nejprve zahájí průzkumná fáze, jejímž cílem je zjistit, zda je nutné provést šetření ad hoc. V průzkumné fázi se zejména hodnotí, jaké kvantitativní a kvalitativní údaje jsou již k dispozici a zda jsou vhodné pro daný účel. Nejsou-li dostupné údaje pro daný účel vhodné a vznikne potřeba shromáždit údaje od zpravodajských jednotek cestou šetření ad hoc, již v průzkumné fázi lze určit příslušný soubor zpravodajských jednotek a přibližný dopad šetření ad hoc v oblasti nákladů na tento soubor. Výsledkem průzkumu může být přijetí rozhodnutí generální rady ESRB o shromáždění souhrnných informací cestou šetření ad hoc.
      1.3   ESRB a jeden nebo více z evropských orgánů dohledu se mohou dohodnout, že s ohledem na společný zájem o určitou oblast zahájí společné šetření ad hoc. V takovém případě není průzkumná fáze nutná.
      2.   Typy šetření ad hoc

      2.1   Lze použít dva typy šetření ad hoc:

                  a)

                  První typ šetření se zaměřuje na specifické otázky, např. náležité hodnocení expozic, a zpravidla je jeho cílem poskytnout podrobnější členění údajů, které se shromažďují pravidelně, např. pozice „z toho“. Šetření prvního typu se rovněž může týkat souborů údajů, které vedou k (pravidelnému) shromažďování údajů v jiném kontextu nebo ze strany jiné organizace, například Mezinárodního měnového fondu nebo BIS, a pro které již existuje ustálený metodický rámec;

                  b)

                  Druhý typ šetření zahrnuje dříve neanalyzované jevy, pro které dosud nebyla zavedena metodika a neprovádí se u nich pravidelné shromažďování údajů. Šetření druhého typu je podstatně pracnější než šetření prvního typu a nemusí pro něj existovat žádná referenční hodnota. Informace získané v rámci šetření druhého typu může být složitější interpretovat. Nutnost určit příslušné zpravodajské jednotky a zavést metodický rámec může znamenat, že informace budou shromážděny se značným časovým odstupem.

            2.2   V rámci rozhodování o nutnosti provedení šetření ad hoc bude generální rada ESRB informována o pravděpodobné výši nákladů, které by s ním byly spojeny, a časovém rámci, v němž by mělo být provedeno, a tyto skutečnosti vezme v úvahu.
      B.   ZÁSADY A POSTUPY PŘI VYŘIZOVÁNÍ AD HOC ŽÁDOSTÍ

      3.   Zásady

      Sekretariát ESRB, Evropská centrální banka (ECB) a evropské orgány dohledu (dále jen „strany“) se při plnění ad hoc žádostí ESRB řídí následujícími zásadami:

                  a)

                  dodržují dohodnuté procesní kroky a provádějí je transparentním způsobem;

                  b)

                  vyhýbají se nadměrné interakci se zpravodajskými jednotkami;

                  c)

                  v maximální míře využívají existující informace pro různé analytické a provozní účely, přičemž respektují nezbytná právní omezení a záruky důvěrnosti;

                  d)

                  v co největší míře používají existující a co možná nejvíce harmonizované metodiky a shromážděné soubory dat;

                  e)

                  zaváděním mechanismů zpětné vazby a sdílením informací o metodikách mezi všemi zúčastněnými stranami rozvíjejí pro šetření ad hoc osvědčené postupy (best practices).

            4.   Postup

      4.1   Průzkumná fáze

                  4.1.1

                  Složky ESRB předkládají své žádosti o shromáždění souhrnných informací ad hoc sekretariátu ESRB, který poté s pomocí ECB zorganizuje průzkumnou fázi provedením níže uvedených kroků. Z předložené žádosti o informace se vyvodí konkrétní požadavky na údaje a v rámci příslušných organizací se posoudí dostupnost a kvalita relevantních informací. S cílem maximalizovat využití dříve shromážděných informací a zamezit zvyšování zpravodajské zátěže jsou evropské orgány dohledu a Smíšený výbor evropských orgánů dohledu informovány o obsahu původní ad hoc žádosti a přizvány ke spolupráci s ECB, pokud jde o hodnocení dostupných informací. V průzkumné fázi se rovněž lze obrátit na ESCB, včetně statistického výboru a výboru pro finanční stabilitu, nebo na další zdroje v rámci Evropského statistického systému, na komerční poskytovatele údajů a na mezinárodní organizace, např. Banku pro mezinárodní platby.

                  4.1.2

                  Jestliže po provedení průzkumné fáze: a) jsou k dispozici údaje vhodné pro daný účel nebo přijatelné zástupné údaje, obojí v dostatečné kvalitě, a b) je získán souhlas majitele údajů, které nejsou v plném rozsahu veřejně přístupné, s jejich použitím, takové údaje společně s požadovaným posouzením jejich kvality a informací o nákladech spojených se získáním údajů z komerčních zdrojů se poskytnou příslušné složce ESRB, která o informace požádala, prostřednictvím sekretariátu ESRB.

                  4.1.3

                  V jiných případech, zejména nastane-li některá z následujících situací: a) jsou k dispozici zástupné údaje, není však známa anebo není dostatečná jejich kvalita; b) k dispozici nejsou ani příslušné údaje ani zástupné údaje; c) není získán souhlas s použitím údajů, které nejsou v plném rozsahu veřejně přístupné, ECB poskytne ESRB výsledek posouzení, které se týká dostupnosti informací, a navrhne možné zdroje a metodiky pro šetření ad hoc, včetně: i) kategorií a počtu zpravodajských jednotek, ii) zpravodajských linií, např. statistický výbor, výbor pro finanční stabilitu nebo evropské orgány dohledu, iii) odhadu nákladů a přibližného časového rámce, iv) očekávaných problémů.

            4.2   Fáze shromažďování údajů

                  4.2.1

                  Po obdržení výsledků průzkumné fáze předloží sekretariát ESRB prostřednictvím řídícího výboru ESRB k odsouhlasení generální radě ESRB návrh následných kroků spolu s přibližným odhadem jejich přínosu a souvisejících nákladů. Generální rada ESRB rozhodne, zda se má provést šetření ad hoc, při kterém může být nutné zapojit zpravodajské jednotky. Generální rada může ve svém rozhodnutí zejména určit: a) míru podrobnosti požadovaných informací na úrovni institucí a položek; b) režim důvěrnosti, který se má použít, zejména kdo bude mít přístup k jakým údajům a jak budou údaje uchovávány a předávány; c) lhůty k poskytnutí informací.

                  4.2.2

                  Provádí-li šetření ad hoc některý evropský orgán dohledu, sekretariát ESRB se spojí s příslušným evropským orgánem dohledu a se smíšeným výborem. Údaje lze předávat prostřednictvím ECB v plném souladu s článkem 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1).

                  4.2.3

                  Provádí-li šetření ad hoc ESCB, sekretariát ESRB se spojí s ECB, která poté přes odpovídající výbory ESCB při dodržení příslušných pravidel důvěrnosti zabezpečí kontakt s potenciálními zpravodajskými jednotkami prostřednictvím příslušných vnitrostátních orgánů.

                  4.2.4

                  V zájmu zvýšení efektivity a účinnosti budoucích šetření si strany po skončení každého šetření ad hoc navzájem vymění informace o jeho průběhu, a zejména o použitých metodikách a kontrolách kvality, jakož i o problémech, které se v jeho průběhu vyskytly.

         (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 7. listopadu 2003 o správě přijatých a poskytnutých úvěrů sjednaných Evropským společenstvím v rámci systému střednědobé finanční pomoci (ECB/2003/14)

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0014(01)

Úřední věstník L 297 , 15/11/2003 S. 0035 - 0036

		Rozhodnutí Evropské centrální bankyze dne 7. listopadu 2003o správě přijatých a poskytnutých úvěrů sjednaných Evropským společenstvím v rámci systému střednědobé finanční pomoci(ECB/2003/14)(2003/797/ES)GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 a čl. 123 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 21.2, článek 44 a čl. 47.1 první odrážku tohoto statutu,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států [1], a zejména na článek 9 tohoto nařízení,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s čl. 123 odst. 2 Smlouvy a čl. 44 prvním odstavcem statutu a na základě čl. 1 odst. 1 rozhodnutí ECB/1998/NP2 ze dne 23. června 1998 o plnění některých úkolů, které Evropská centrální banka převzala od Evropského měnového institutu, převzala Evropská centrální banka (ECB) úkoly Evropského měnového institutu (EMI) uvedené v čl. 117 odst. 2 páté odrážce Smlouvy, čl. 4.1 páté odrážce a čl. 6.1 třetí odrážce statutu EMI nejpozději do dne, který bezprostředně předchází prvnímu dni třetí etapy hospodářské a měnové unie (dále jen "třetí etapa").(2) Na základě rozhodnutí ECB/1998/NP15 ze dne 1. prosince 1998 o plnění některých úkolů ECB při poskytování střednědobé finanční pomoci platební bilanci členských států [2] zůstalo rozhodnutí EMI č. 8/95 ze dne 2. května 1995 o správě přijatých a poskytnutých úvěrů sjednaných Evropským společenstvím v rámci mechanismu střednědobé finanční pomoci v platnosti a použilo se od prvního dne třetí etapy.(3) Úkoly uvedené v druhém bodu odůvodnění byly plněny na základě článku 11 nařízení Rady (EHS) č. 1969/88 ze dne 24. června 1988, kterým se zavádí jednotný systém střednědobé finanční podpory platebních bilancí členských států [3].(4) Nařízení (ES) č. 332/2002, které vstoupilo v platnost dne 24. února 2002, zrušilo nařízení Rady (EHS) č. 1969/88.(5) V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 332/2002 musí ECB přijmout nezbytná opatření pro správu úvěrů poskytnutých na základě systému střednědobé finanční pomoci, který toto nařízení zavedlo.(6) Tímto rozhodnutím, kterým se provádí článek 9 nařízení (ES) č. 332/2002, se zrušuje rozhodnutí ECB/1998/NP15. Vzhledem k tomu, že také ostatní úkoly a rozhodnutí EMI uvedené v rozhodnutí ECB/1998/NP2 již nejsou ve třetí etapě v platnosti nebo použitelné, může být rozhodnutí ECB/1998/NP2 v zájmu jasnosti rovněž zrušeno,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1ECB plní úkoly stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. 332/2002 způsobem uvedeným v následujících článcích 2 až 8.Článek 2Platby související s přijatými a poskytnutými úvěry Evropského společenství se provádějí prostřednictvím účtů, které ECB otevře svým jménem.Článek 31. Peněžní prostředky, které ECB přijme na účet Evropského společenství na základě smluv o přijetí úvěru uzavřených Evropským společenstvím, se k témuž dni valuty převedou na účet, který určí centrální banka členského státu přijímajícího daný úvěr.2. Peněžní prostředky, které ECB přijme na účet Evropského společenství jako platbu úroků nebo splácení jistiny od členského státu, jenž přijal úvěr, se k témuž dni valuty převedou na účty, které určí věřitelé v rámci smluv o přijetí úvěru uzavřených Evropským společenstvím.Článek 4Pro každý přijatý nebo poskytnutý úvěr otevře ECB ve svých účetních knihách v eurech tyto účty:a) nostro účet s označením "Prostředky v eurech u …" odpovídající peněžním prostředkům přijatým na účet Evropského společenství,b) pasivní účet jako protiúčet k účtu uvedenému v písmenu a),c) evidenční účet s označením "Závazky Evropského společenství z přijatých úvěrů Evropského společenství", případně rozdělený do podúčtů podle jednotlivých věřitelů, kteří poskytli úvěr,d) evidenční účet s označením "Pohledávky Evropského společenství z poskytnutých úvěrů Evropského společenství".Článek 5ECB účetně zaznamenává finanční operace uvedené v článku 3 k jejich dni valuty odepsáním z účtů nebo připsáním na účty uvedené v článku 4.Článek 61. ECB dohlíží na dny splatnosti stanovené ve smlouvách o přijetí a poskytnutí úvěrů, pokud jde o placení úroků a splácení jistiny.2. ECB informuje národní centrální banku členského státu, který je dlužníkem Evropského společenství, vždy alespoň patnáct kalendářních dnů před každým dnem splatnosti.Článek 7ECB okamžitě písemně informuje Evropskou komisi o operacích, které provedla na účet Evropského společenství. ECB zasílá tato sdělení Generálnímu ředitelství pro hospodářské a finanční věci Evropské komise.Článek 8Na konci každého kalendářního roku připraví ECB zprávu pro Evropskou komisi s informací o finančních operacích provedených během roku v souvislosti s přijatými a poskytnutými úvěry. Součástí této zprávy je výkaz pohledávek a závazků Evropského společenství, které vyplývají z přijatých a poskytnutých úvěrů.Článek 9Zrušují se rozhodnutí ECB/1998/NP2 a rozhodnutí ECB/1998/NP15.Článek 10Výkonná rada ECB přijme všechna nezbytná opatření k provedení tohoto rozhodnutí.Článek 11Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. listopadu 2003.Za Generální radu ECBJean-Claude Trichet[1] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.[2] Zveřejněno jako příloha V rozhodnutí ECB/2000/12 ze dne 10. listopadu 2000 o zveřejnění některých právních aktů a nástrojů Evropské centrální banky, Úř. věst. L 55, 24.2.2001, s. 76.[3] Úř. věst. 178, 8.7.1998, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 1994.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/155 ze dne 27. ledna 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Výboru pro obchod se zbožím zřízeného Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí pravidel pro správu celních kvót

text:
               31.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 26/22

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/155
   ze dne 27. ledna 2015
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Výboru pro obchod se zbožím zřízeného Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí pravidel pro správu celních kvót
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 6. října 2010.

               (2)

               Podle čl. 15.10 odst. 5 je dohoda od 1. července 2011 prozatímně prováděna do okamžiku dokončení postupů nezbytných pro její uzavření.

               (3)

               Článkem 15.1 dohody se zřizuje Výbor pro obchod, který mimo jiné zajišťuje řádné fungování dohody a dohlíží na práci všech specializovaných výborů.

               (4)

               V souladu s článkem 15. 2 dohody byly pod záštitou Výboru pro obchod zřízeny specializované výbory. Výbor pro obchod se zbožím je v souladu s článkem 2.16 dohody jedním z uvedených specializovaných výborů.

               (5)

               Podle bodu 2 dodatku 2-A-1 dohody může Korea využívat aukční systém za účelem správy a provádění celních kvót, které Korea na základě dohody uplatňuje na mléko, smetanu, máslo, med a pomeranče pocházející z Unie. Podmínky fungování aukčních systémů mají být stanoveny po vzájemné dohodě stran v rámci Výboru pro obchod se zbožím.

               (6)

               Podle bodu 3 dodatku 2-A-1 dohody může Korea využívat systém licencí za účelem spravování a provádění určitých celních kvót. Strany se ve Výboru pro obchod se zbožím mají dohodnout na politikách a postupech systému licencí, včetně způsobilosti pro získání určitého objemu celních kvót, a na jejich případných změnách a dodatcích.

               (7)

               Je nezbytné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru pro obchod se zbožím, pokud jde o pravidla pro správu celních kvót.

               (8)

               Společné rozhodnutí bude přijato na základě výměny nót mezi Unií a Koreou a bude podepsáno zástupcem Komise jménem Unie.

               (9)

               Postoj Unie ve Výboru pro obchod se zbožím by měl proto vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí Výboru pro obchod se zbožím,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru pro obchod se zbožím zřízeném Dohodou o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí pravidel pro správu celních kvót, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru pro obchod se zbožím připojeného k tomuto rozhodnutí.
   Zástupci Unie ve Výboru pro obchod se zbožím mohou odsouhlasit menší technické změny návrhu rozhodnutí daného výboru bez dalšího rozhodnutí Rady.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 27. ledna 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 6.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ VÝBORU EU-KOREA PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM č. 1
      ze dne …
      o přijetí pravidel pro správu a provádění celních kvót
      VÝBOR PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM,
      s ohledem na Dohodu o volném obchodu mezi Korejskou republikou (dále jen „Korea“) na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, (dále jen „strany“ a „dohoda“), a zejména na článek 2.16, čl. 15.2 odst. 1 a body 2 a 3 dodatku 2-A-1 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Ustanovením článku 15.1 dohody se zřizuje Výbor pro obchod, který mimo jiné zajišťuje řádné fungování uvedené dohody a dohlíží na práci všech specializovaných výborů.

                  (2)

                  V souladu s článkem 15.2 dohody byly pod záštitou Výboru pro obchod zřízeny specializované výbory. Výbor pro obchod se zbožím je v souladu s článkem 2.16 dohody jedním z těchto specializovaných výborů.

                  (3)

                  Podle bodu 2 dodatku 2-A-1 dohody může Korea využívat aukční systém za účelem správy a provádění celních kvót, které Korea na základě dohody uplatňuje na určité zboží pocházející z Evropské unie. Podmínky fungování aukčních systémů musejí stanovit smluvní strany po vzájemné dohodě rozhodnutím Výboru pro obchod se zbožím.

                  (4)

                  Podle bodu 3 dodatku 2-A-1 dohody může Korea využívat systém licencí za účelem spravování a provádění určitých celních kvót. Smluvní strany se ve Výboru pro obchod se zbožím dohodnou na politikách a postupech systému licencí, včetně způsobilosti pro získání určitého objemu celních kvót, a na jejich případných změnách a dodatcích,

            ROZHODL TAKTO:

                  1.

                  Korea bude spravovat a provádět celní kvóty, které Korea uplatňuje na určité zboží pocházející z Evropské unie na základě Dohody o volném obchodu mezi Korejskou republikou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, v souladu s pravidly stanovenými v příloze tohoto rozhodnutí.

                  2.

                  Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem …

         V … dne …

               Za Výbor pro obchod se zbožím

            Mauro PETRICCIONE

               ředitel

               Generální ředitelství pro obchod Evropské komise

            Hak-Do KIM

               generální ředitel pro politiku v oblasti volného obchodu

               Ministerstvo obchodu, průmyslu a energetiky Korejské republiky

         PŘÍLOHA

            PRAVIDLA PRO SPRÁVU A PROVÁDĚNÍ CELNÍCH KVÓT

         Článek 1
         Harmonogram aukcí a žádostí o licence
         (1)   Aukce pro odstředěné sušené mléko, sušené plnotučné mléko, zahuštěné mléko a přírodní med předchází dovoznímu období, tj. pro otevření kvót v červenci se aukce uskuteční v červnu.
         (2)   Specifické pokyny vypracované společností Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation stanoví, že veřejná oznámení aukcí se provedou osm kalendářních dnů před uplynutím lhůty pro podání žádosti o účast na aukcích.
         (3)   Pro položky, jejichž harmonogram žádosti o licenci kvót není stanoven v dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou, se ve specifických pokynech agentur pověřených správou celních kvót (dále jen „agentury vydávající doporučení“) stanoví lhůta pro podání žádosti o licenci o délce alespoň sedmi kalendářních dní od prvního pracovního dne roku provádění uvedeného v příloze 2-A, bodě 5 dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou.
         Článek 2
         Záloha a poplatky
         (1)   Nebudou zavedeny žádné jiné administrativní náklady nebo poplatky kromě zálohy, což je částka, kterou uchazeči žádající o aukci uhradí za služby související s žádostí o udělení celních kvót prostřednictvím aukce.
         (2)   Obecné pokyny určené uchazečům pro každou aukci nařídí, že záloha musí být uchazečům navrácena, jakmile to umožní běžné správní postupy po ukončení aukce.
         (3)   Od žadatelů o licenci nebude požadována žádná záruka ani záloha.
         Článek 3
         Vydání a platnost doporučení
         (1)   Agentury vydávající doporučení vydají v návaznosti na aukci nebo žádost o licenci doporučení pro dovozní celní kvóty dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (dále jen „doporučení“).
         (2)   Doporučení pro žadatele se vydávají ve lhůtě dvou kalendářních dnů, pokud předložená žádost o doporučení pro celní kvóty splňuje požadavky doporučení.
         (3)   Doporučení pro dovozní celní kvóty bude platné 90 dnů. Tato doba platnosti může být prodloužena o dalších 30 dnů, ale nesmí překročit poslední den roku provádění uvedeného v příloze 2-A, bodě 5 dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou.
         Článek 4
         Zveřejňování informací o správě celních kvót
         (1)   Pokyny korejského ministerstva pro zemědělství, výživu a venkov (dále jen „MAFRA“) a specifické pokyny agentur vydávajících doporučení se zveřejní na jejich internetových stránkách.
         (2)   Agentury vydávající doporučení budou na svých internetových stránkách pravidelně zveřejňovat informace, které zahrnují veřejné oznámení o žádostech o licenci a aukcích, přidělování licencí a aukčních obdobích, přidělených množstvích, zbývajících množstvích dostupných pro každou celní kvótu a plánovaném datu příští aukce/licenčního období.
         (3)   Základní kritéria aukcí zahrnující způsobilost, platbu a vracení zálohy, data aukcí, kód aukce a údaje o aukci budou obsažena ve specifických pokynech společnosti Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation nebo v obecných pokynech určených uchazečům pro každou aukci.
         Článek 5
         Pravidla pro přidělování celních kvót
         Pokyny MAFRA umožňují rozdělení ročního objemu celních kvót po celý rok jeho rozdělením na několik dílčích objemů, jejichž součet se rovná ročnímu objemu celních kvót. Celkový objem celních kvót pro každý rok provádění v mezích stanovených dohodou o volném obchodu mezi EU a Koreou se nesnižuje.

            Správa celních kvót: Glosář

                     Agentury vydávající doporučení

                     Korejské agentury pověřené správou celních kvót: Korejské sdružení výrobců mléčných výrobků, Korejské zemědělsko-rybářské a potravinářské obchodní sdružení, Korejské sdružení výrobců složek krmiv a Korejské sdružení výrobců náhražek krmného mléka
                     Internetové stránky:

                                 Korejské sdružení výrobců mléčných výrobků (k dispozici pouze v korejštině):
                                 http://www.koreadia.or.kr/

                                 Korejské zemědělsko-rybářské obchodní sdružení
                                 http://www.at.or.kr/home/apen000000/index.action

                                 Korejské sdružení výrobců složek krmiv (k dispozici pouze v korejštině):
                                 http://www.kfeedia.org/main.html

                                 Sdružení výrobců náhražek krmného mléka (k dispozici pouze v korejštině):
                                 http://milkreplacer.or.kr/

                     Záloha

                     Částka hrazená uchazeči, kteří žádají o aukci. Záloha je vrácena každému uchazeči bezprostředně po doporučení pro kvóty.

                     Doporučení

                     Vydání dovozní celní kvóty v návaznosti na aukci či žádost o licenci.

                     Doba platnosti

                     Období, po něž je doporučení pro dovozní celní kvótu platné.

                     Rok provádění

                     Období dvanácti měsíců mezi po sobě jdoucími výročími uzavření dohody o volném obchodu (1. červenec), pro něž je v dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou stanoven roční objem celních kvót.


title: Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2016/847 ze dne 24. května 2016 o jmenování jednoho soudce Tribunálu

text:
               28.5.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 141/77

         ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ (EU, Euratom) 2016/847
   ze dne 24. května 2016
   o jmenování jednoho soudce Tribunálu
   ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 254 a 255 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména čl. 106a odst. 1 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 31. srpna 2016 skončí funkční období čtrnácti soudců Tribunálu. Je tedy třeba přistoupit ke jmenováním na období od 1. září 2016 do 31. srpna 2022.

               (2)

               Bylo navrženo opakovaně jmenovat do funkce soudce pana Lauriho MADISE.

               (3)

               Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti pana Lauriho MADISE pro výkon funkce soudce Tribunálu,

         PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Lauri MADISE je jmenován soudcem Tribunálu na období od 1. září 2016 do 31. srpna 2022.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 24. května 2016.

            předseda

         P. DE GOOIJER


title: 2013/699/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 25. listopadu 2013 o jmenování jednoho lotyšského člena a dvou lotyšských náhradníků Výboru regionů

text:
               30.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 320/43

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 25. listopadu 2013
   o jmenování jednoho lotyšského člena a dvou lotyšských náhradníků Výboru regionů
   (2013/699/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh lotyšské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Guntarse KRIEVIŅŠE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení mandátu pana Viktorse GLUHOVSE se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů. Po jmenování pana Jānise VĪTOLIŅŠE členem Výboru regionů se uvolní jedno místo náhradníka tohoto výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenováni:

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Jānis VĪTOLIŅŠ, First Deputy Chairman of Ventspils City Council,

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           —

                           pan Gunārs ANSIŅŠ, Deputy Chairman of Liepāja City Council,

                           —

                           paní Olga VEIDIŅA, Chairman of the Social Issues Committee of Rīga City Council.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

            Za Radu

            předseda

         D. PAVALKIS

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Evropská investiční banka – Rozhodnutí Rady guvernérů ze dne 30. března 2009 o zvýšení základního kapitálu Evropské investiční banky

text:
               15.1.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 10/19

         EVROPSKÁ INVESTIČNÍ BANKA
   ROZHODNUTÍ RADY GUVERNÉRŮ
   ze dne 30. března 2009
   o zvýšení základního kapitálu Evropské investiční banky
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY,
   S OHLEDEM NA čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2 statutu,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE úkol banky je stanoven v článku 267 Smlouvy o založení Evropského společenství,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce statutu banky je zúčtovací jednotkou euro,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE aktivity banky v posledních letech a pravděpodobný vývoj jejích úvěrových činností – zejména v reakci na výzvy Evropské rady a Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci (Ecofin) – vyžadují intenzivnější podporu EIB v celé řadě aktivit, zvláště s ohledem na současné prognózy vývoje hospodářské situace v EU v budoucích letech,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE v souladu s jednáním správní rady o kapitálových potřebách banky dne 16. prosince 2008 by se měl upsaný základní kapitál banky zvýšit na částku 232 392 989 000 EUR, splacená část základního kapitálu by měla činit 5 procent a měla by být bankou v plné výši uhrazena z jejích dodatečných rezerv a rezervní fond by měl postupně dosáhnout 10 procent upsaného základního kapitálu, jak to požaduje statut banky,
   JEDNOMYSLNĚ ROZHODLA dne 30. března 2009, písemným postupem stanoveným v článku 5 jednacího řádu banky, o návrhu správní rady v souladu s čl. 4 odst. 3 statutu EIB takto:

               1.

               dodatečné rezervy banky ve výši 5 379 241 000 EUR se považují za volné rezervy;

               2.

               částka 2 000 000 000 EUR se převádí z volných rezerv do speciální rezervy na financování operací v rámci nástroje pro strukturované financování (SFF) a dalších podobných operací;

               3.

               s účinkem od 1. dubna 2009 se základní kapitál banky zvyšuje takto:

                           3.1

                           základní kapitál upsaný členskými státy se zvyšuje poměrně ze 164 808 169 000 EUR na 232 392 989 000 EUR a upsané částky podle jednotlivých členských států činí (v eurech):

                                       Německo

                                       37 578 019 000

                                       Francie

                                       37 578 019 000

                                       Itálie

                                       37 578 019 000

                                       Spojené království

                                       37 578 019 000

                                       Španělsko

                                       22 546 811 500

                                       Belgie

                                       10 416 365 500

                                       Nizozemsko

                                       10 416 365 500

                                       Švédsko

                                       6 910 226 000

                                       Dánsko

                                       5 274 105 000

                                       Rakousko

                                       5 170 732 500

                                       Polsko

                                       4 810 160 500

                                       Finsko

                                       2 970 783 000

                                       Řecko

                                       2 825 416 500

                                       Portugalsko

                                       1 820 820 000

                                       Česká republika

                                       1 774 990 500

                                       Maďarsko

                                       1 679 222 000

                                       Irsko

                                       1 318 525 000

                                       Rumunsko

                                       1 217 626 000

                                       Slovensko

                                       604 206 500

                                       Slovinsko

                                       560 951 500

                                       Bulharsko

                                       410 217 500

                                       Litva

                                       351 981 000

                                       Lucembursko

                                       263 707 000

                                       Kypr

                                       258 583 500

                                       Lotyšsko

                                       214 805 000

                                       Estonsko

                                       165 882 000

                                       Malta

                                       98 429 500

                           3.2

                           částka 3 379 241 000 EUR volných rezerv se přeměňuje na splacený základní kapitál převodem z dodatečných rezerv banky do jejího základního kapitálu;

                           3.3

                           tento kapitál se považuje za součást upsaného a splaceného základního kapitálu, čímž se splacený základní kapitál banky zvyšuje z částky 8 240 408 450 EUR na částku 11 619 649 450 EUR;

         V DŮSLEDKU TOHO,

               3.4

               statut banky se pozměňuje. S účinkem ode dne 1. dubna 2009 zní čl. 4 odst. 1 první pododstavec statutu banky takto:
               „Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 232 392 989 000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách:

                           Německo

                           37 578 019 000

                           Francie

                           37 578 019 000

                           Itálie

                           37 578 019 000

                           Spojené království

                           37 578 019 000

                           Španělsko

                           22 546 811 500

                           Belgie

                           10 416 365 500

                           Nizozemsko

                           10 416 365 500

                           Švédsko

                           6 910 226 000

                           Dánsko

                           5 274 105 000

                           Rakousko

                           5 170 732 500

                           Polsko

                           4 810 160 500

                           Finsko

                           2 970 783 000

                           Řecko

                           2 825 416 500

                           Portugalsko

                           1 820 820 000

                           Česká republika

                           1 774 990 500

                           Maďarsko

                           1 679 222 000

                           Irsko

                           1 318 525 000

                           Rumunsko

                           1 217 626 000

                           Slovensko

                           604 206 500

                           Slovinsko

                           560 951 500

                           Bulharsko

                           410 217 500

                           Litva

                           351 981 000

                           Lucembursko

                           263 707 000

                           Kypr

                           258 583 500

                           Lotyšsko

                           214 805 000

                           Estonsko

                           165 882 000

                           Malta

                           98 429 500“

               4.

               Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

            Za Radu guvernérů

            předseda

         C. STAVRAKIS

            tajemník

         A. QUEREJETA