title: 2011/563/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů#Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/107

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů
   (2011/563/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

               —

               ohledem na výroční zprávu evropského inspektora ochrany údajů orgánu pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2009,

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),

               —

               s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0117/2011),

               1.

               uděluje evropskému inspektorovi ochrany údajů absolutorium za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

      (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
      ze dne 10. května 2011
      obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (1),

                  —

                  s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu evropského inspektora ochrany údajů orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2009,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (3),

                  —

                  s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU (4),

                  —

                  s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na články 50, 86, 145, 146 a 147 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0117/2011),

                  1.

                  konstatuje, že v roce 2009 měl evropský inspektor ochrany údajů (dále jen EIOÚ) k dispozici prostředky na závazky v celkové výši 7 000 000 EUR (2008: 5 300 000 EUR (6)), přičemž míra jejich využití činila 81,44 %, což je méně než průměrná míra využití u ostatních institucí (97,69 %);

                  2.

                  zdůrazňuje, že v rámci přípravy výroční zprávy za rozpočtový rok 2009 provedl Účetní dvůr hloubkovou analýzu dozorčích a kontrolních systémů Soudního dvora, úřadu evropského veřejného ochránce práv a EIOÚ, kdy mimo jiné kontroloval dodatečný vzorek transakcí, při nichž byly provedeny platby týkající se lidských zdrojů a jiných administrativních výdajů;

                  3.

                  bere na vědomí, že Účetní dvůr zjistil, že ve 4 případech z 10 nebyly informace, které má EIOÚ dispozici, dostatečně aktuální pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu úředníků Evropské unie (7) byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy; Účetní dvůr dospěl k závěru, že tato skutečnost by mohla s sebou nést riziko nesprávných či neoprávněných plateb;

                  4.

                  podporuje návrh Účetního dvora, aby zaměstnanci EIOÚ museli v příslušných intervalech předkládat dokumenty prokazující jejich osobní situaci a aby EIOÚ zlepšil svůj systém pro včasné sledování a kontrolu těchto dokumentů;

                  5.

                  bere na vědomí odpověď EIOÚ v této věci, že vzhledem k malé velikosti úřadu mu při zpracování dokumentů souvisejících se sociálními příspěvky pomáhá Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků, přičemž informace týkající se rodinných příspěvků a příspěvků na závislé děti jsou aktualizovány jednou za rok na základě zvláštních formulářů, které dotčení zaměstnanci obdrží od úřadu EIOÚ, a že sociální příspěvky jsou aktualizovány na základě informací získaných prostřednictvím těchto formulářů; vítá záměr EIOÚ zlepšit sledování informací souvisejících se sociálními příspěvky s ohledem na doporučení Účetního dvora a vyzývá EIOÚ, aby přijatá opatření uvedl ve své výroční zprávě o činnosti;

                  6.

                  konstatuje, že Účetní dvůr zjistil, že EIOÚ nezavedl systém ověřování ex-post, jak požaduje finanční nařízení, a že standardy vnitřní kontroly, které přijal EIOÚ, nestanoví, aby byly výjimky ze standardních finančních postupů náležitě evidovány v centrálním rejstříku;

                  7.

                  bere na vědomí odpověď EIOÚ v této věci, že transakce, které EIOÚ uskutečnil včetně proplacení přímých plateb zpracovávaných jinými orgány jménem EIOÚ, jsou již předmětem kontroly ex ante; vítá záměr EIOÚ prozkoumat, jakým způsobem lze provést proces ověřování ex post pro rok 2011 a dále, s ohledem na doporučení Účetního dvora, a vyzývá EIOÚ, aby o přijatých opatřeních informoval ve své výroční zprávě o činnosti;

                  8.

                  akceptuje a chápe postoj EIOÚ, pokud jde o jeho malou velikost a zejména zvláštnosti vyplývající ze sdíleného zpracovávání dokumentace v rámci dohod o spolupráci a rozsahu služeb; žádá nicméně EIOÚ, aby objasnil, jaké další interinstitucionální spolupráce by bylo zapotřebí k tomu, aby mohl splnit doporučení Účetního dvora, a aby uvedl, kdy by mohlo k jejich splnění dojít; vítá rozhodnutí EIOÚ realizovat připomínku Účetního dvora týkající se standardů vnitřní kontroly, a to vytvořením ústředního seznamu evidovaných výjimek, a vyzývá EIOÚ, aby o dosaženém pokroku informoval ve své výroční zprávě o činnosti;

                  9.

                  konstatuje, že Účetní dvůr ve výroční zprávě uvedl, že audit nedal podnět k žádným dalším významným připomínkám, pokud jde o EIOÚ;

                  10.

                  konstatuje, že EIOÚ vzhledem ke své omezené velikosti spolupracuje v administrativní oblasti s řadou institucí a orgánů, zejména s útvary Komise (ADMIN, BUDG, EAC, IAS), Úřadem pro publikace, odděleními Parlamentu (budovy a infrastruktura, bezpečnost, IT, tisk, komunikace atd.) i s překladatelským oddělením Rady; vyjadřuje EIOÚ uznání za úspěšnou konsolidaci administrativní spolupráce;

                  11.

                  připomíná, že s ohledem na dohodu o správní spolupráci mezi generálními tajemníky Komise, Parlamentu a Rady podepsanou společně s EIOÚ dne 7. prosince 2006 na další tři roky s účinkem od 16. ledna 2007, zajišťuje administrativní správu veškerých misí EIOÚ úřad Komise pro správu a výplatu individuálních pohledávek, a že hodnocení (fakticky provedené vnitřním auditorem Komise, který na základě dohody o správní spolupráci funguje jako útvar vnitřního auditu EIOÚ) zjistilo, že kontrolní systém je dostatečně funkční a účinný a poskytuje přiměřenou jistotu, pokud jde o dosažení cílů EIOÚ;

                  12.

                  vítá každoroční zveřejňování prohlášení o finančních zájmech volených členů této instituce (EIOÚ a pomocných inspektorů), jež obsahují příslušné informace o placených postech či aktivitách a relevantních profesních činnostech;

                  13.

                  žádá EIOÚ, aby do své příští výroční zprávy o činnosti (za rozpočtový rok 2010) začlenil kapitolu, která se bude podrobně zabývat opatřeními přijatými během daného roku a navazujícími na rozhodnutí Parlamentu o udělení absolutoria.

         (1)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

         (2)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1.

         (3)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1.

         (4)  Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129.

         (5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  2006: 4 100 000 EUR.

         (7)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.


title: 2011/564/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009#Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009

text:
               27.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/111

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 10. května 2011
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009
   (2011/564/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rozpočtový rok 2008 (KOM(2010) 650) a na pracovní dokumenty útvarů Komise připojené k této zprávě (SEK(2010) 1437 a SEK(2010) 1438),

               —

               s ohledem na finanční rozvahy a výkazy příjmů a výdajů osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009 (KOM(2010) 402 – C7-0220/2010),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Komise ze dne 29. dubna 2010 o finančním řízení 8.–10. Evropského rozvojového fondu (ERF) v roce 2009,

               —

               s ohledem na finanční informace o evropských rozvojových fondech (KOM(2010) 319),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi Komise (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetní závěrky a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU) (2),

               —

               s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 10/2008 s názvem Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe,

               —

               s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 18/2009 s názvem „Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF“,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 týkající se udělení absolutoria Komisi za provádění činností evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2009 (05469/2011– C7-0050/2011, 05472/2011– C7-0049/2011, 05473/2011– C7-0048/2011),

               —

               s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (3) a pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (4),

               —

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (5) ve znění rozhodnutí Rady 2007/249/ES (6),

               —

               s ohledem na článek 33 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 20. prosince 1995 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu čtvrté úmluvy AKT-ES (7),

               —

               ohledem na článek 32 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 18. září 2000 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci finančního protokolu Dohody o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahují ustanovení čtvrté části Smlouvy o ES (8),

               —

               s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 (9) připojené k rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008, oddíl III – Komise a výkonné agentury, především na jeho odstavce 268 až 274,

               —

               s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a na článek 319 Smlouvy o fungování EU,

               —

               ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998 vztahujícího se na spolupráci pro financování rozvoje na základě čtvrté úmluvy AKT-ES (10),

               —

               ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003 vztahujícího se na devátý Evropský rozvojový fond (11),

               —

               s ohledem na článek 142 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (12),

               —

               s ohledem na články 76 a 77, třetí odrážku a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0140/2011),

               1.

               uděluje Komisi absolutorium za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru a Evropské investiční bance a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Jerzy BUZEK

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 243.

      (2)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 253.

      (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (4)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (5)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1 a Úř. věst. L 324, 7.12.2001, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33.

      (7)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (8)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (9)  Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 39.

      (10)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (11)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (12)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

      USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
      ze dne 10. května 2011
      obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rozpočtový rok 2008 (KOM(2010) 650) a na pracovní dokumenty útvarů Komise připojené k této zprávě (SEK(2010) 1437 a SEK(2010) 1438),

                  —

                  s ohledem na finanční rozvahy a výkazy příjmů a výdajů osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009 (KOM(2010) 402 – C7-0220/2010),

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Komise ze dne 29. dubna 2010 o finančním řízení 8.–10. Evropského rozvojového fondu (ERF) v roce 2009,

                  —

                  s ohledem na finanční informace o evropských rozvojových fondech (KOM(2010) 319),

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi Komise (1),

                  —

                  s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetní závěrky a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU) (2),

                  —

                  s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 10/2008 s názvem Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe,

                  —

                  s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 18/2009 s názvem „Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF“,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Evropské investiční banky za rok 2009 o investičním nástroji,

                  —

                  s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 týkající se udělení absolutoria Komisi za provádění činností evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2009 (05469/2011– C7-0050/2011, 05472/2011– C7-0049/2011, 05473/2011– C7-0048/2011),

                  —

                  s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (3) a pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (4),

                  —

                  s ohledem na rozhodnutí Rady č. 2001/882/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) (5), ve znění rozhodnutí Rady 2007/249/ES (6),

                  —

                  s ohledem na článek 33 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 20. prosince 1995 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu čtvrté úmluvy AKT-ES (7),

                  —

                  s ohledem na článek 32 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 18. září 2000 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci finančního protokolu Dohody o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahují ustanovení čtvrté části Smlouvy o ES (8),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 (9) připojené k rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008, oddíl III – Komise a výkonné agentury, především na jeho odstavce 268 až 274,

                  —

                  s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a na článek 319 Smlouvy o fungování EU,

                  —

                  ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998 vztahujícího se na spolupráci pro financování rozvoje na základě čtvrté úmluvy AKT-ES (10),

                  —

                  ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003 vztahujícího se na devátý Evropský rozvojový fond (11),

                  —

                  s ohledem na článek 142 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (12),

                  —

                  s ohledem na odpovědi Komise a Evropské investiční banky (EIB) na otázky Výboru pro rozpočtovou kontrolu ze dne 25. ledna 2011,

                  —

                  s ohledem na články 76 a 77, třetí odrážku a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0140/2011),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že Evropský rozvojový fond (ERF) je nejdůležitějším finančním nástrojem Evropské unie pro rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy,

                  B.

                  vzhledem k tomu, že přes opakovaný požadavek Parlamentu, aby byl ERF začleněn do rozpočtu, tyto fondy v současné době nespadají do souhrnného rozpočtu Evropské unie a pod obecné finanční nařízení, ale jsou prováděny podle zvláštních finančních předpisů,

                  C.

                  vzhledem k tomu, že celková částka pomoci poskytované z ERF se v následujících letech výrazně zvýší, protože výše pomoci Unie z desátého ERF na období 2008–2013 byla stanovena na 22 682 000 000 EUR, což ve srovnání s finančními prostředky vyčleněnými z devátého ERF představuje zvýšení o 64 %; vzhledem k tomu, že je třeba brát ohled na hrozící problém nedostatečné absorpční kapacity, který vyžaduje, aby byly známy v plném rozsahu příslušné prostředky,

                  D.

                  vzhledem k tomu, že vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 2. února 2011 Evropskému parlamentu sdělila, že politika sousedství Unie nebyla úspěšná; vzhledem k tomu, že události, k nimž došlo v poslední době v severní Africe, ukázaly, že prudký demografický nárůst a stagnující hospodářství vedou k výbušným situacím; vzhledem k tomu, že tyto události poukazují na to, že podobné demografické nárůsty vyžadují úspěšné hospodářství a že politické nástroje jsou vhodné pouze tehdy, jestliže jsou účinné přímo na místě a přinášejí pozitivní změny;

                  1.

                  připomíná, že Evropský rozvojový fond (22 682 000 000 EUR vyčleněných na současný desátý ERF na období 2008–2013) není součástí rozpočtu Unie, ačkoli je jejím hlavním nástrojem pro rozvojovou pomoc poskytovanou lidu afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a zámořských zemí a území; poukazuje na to, že ERF sestává z několika nástrojů: grantů, které schvaluje Komise, rizikového kapitálu a z úvěrů soukromému sektoru v rámci investičního nástroje EIB a mechanismu FLEX, jehož cílem je zmírnit nepříznivé dopady nestability příjmů z vývozů,

         Začlenění ERF do rozpočtu EU

                  2.

                  opět zdůrazňuje, že podporuje zahrnutí ERF do rozpočtu, jímž se posílí demokratická kontrola, transparentnost poskytování finančních prostředků a zajistí se větší soudržnost politiky Unie vůči zemím AKT;

                  3.

                  opět připomíná prohlášení Komise, že v průběhu diskuzí o příštím finančním rámci hodlá navrhnout začlenění ERF do rozpočtu Unie a že o této iniciativě bude v plném rozsahu informovat Výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu; trvá nicméně na tom, že začlenění ERF do rozpočtu Unie nesmí vést k celkovému snížení rozvojových výdajů na dva stávající finanční nástroje;

                  4.

                  vyzývá Radu a členské státy, aby na návrh Komise reagovaly kladně a vyjádřily svůj souhlas s úplným začleněním ERF do rozpočtu Unie počínaje rokem 2014 v rámci příštího finančního rámce; je přesvědčen, že toto opatření mělo být přijato již dávno a že začlenění ERF do rozpočtu by mělo proběhnout co možná nejdříve;

         Priority v oblasti rozvoje

                  5.

                  připomíná příslib Komise (13), že zajistí, aby byl podíl 20 % prostředků přidělených v rámci nástroje pro financování rozvojové spolupráce (DCI) vyčleněn na základní a střední vzdělávání a na základní zdravotní péči; vyzývá k tomu, aby byly na stejném základě podávány informace fondu ERF; vyzývá Komisi, aby dávala přednost podpoře posílení zdravotních systémů tím, že zaměří pozornost zvláště na nejchudší lidi, a podpoře zlepšování kvality studia a aby pomohla vytvořit politický rámec, který pomáhá chudým a zohledňuje otázky rovnosti pohlaví; vyzývá Komisi, aby plně zohlednila doporučení Účetního dvora obsažená ve zvláštních zprávách č. 10/2008 a 12/2010; vyzývá Komisi, aby tento podíl napříště zvýšila až na 25 %; naléhavě žádá Komisi, aby kladla větší důraz na zdraví matek a zdůrazňuje význam vzdělávání a osvětu v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví jako nedílné součásti agendy pro zdraví žen, neboť se jedná o rozvojový cíl tisíciletí, u něhož bylo doposud dosaženo velice neuspokojivých výsledků;

                  6.

                  vítá rekordní úroveň závazků dosaženou v roce 2009; dále je spokojen s dalšími četnými zlepšeními ve správě ERF prováděné Evropskou komisí, včetně posílení účetního prostředí (nový systém na akruální bázi), zlepšení pomoci poskytované křehkým státům v souvislosti s rozpočtovou podporou a účinnějších a pečlivě sledovaných externích auditů; uznává však, že zejména křehké státy potřebují lépe definovanou strategii a je třeba věnovat více pozornosti konkrétním hospodářským odvětvím těchto států;

                  7.

                  opět zdůrazňuje, že by se desátý fond ERF měl zaměřit na omezený počet oblastí a zapojit nevládní organizace, jejichž činnost je na místní úrovni efektivní a řádně kontrolována, a tím se vyhnout negativním účinkům přílišného rozšiřování cílů; vyzývá Komisi, aby moudrým způsobem využívala místní i evropské nevládní organizace, především v případě, že řízení projektů prostřednictvím nevládních organizací a mezinárodních organizací (svěřeneckých fondů sdružujících více dárců) je účinnější a výhodnější z hlediska nákladů, než řídí-li je Komise, a kdy jejich činnost vede k projektům, které jsou udržitelné i poté, co skončí jejich finanční podpora; naléhavě žádá Komisi, aby Parlamentu poskytla jasné informace o složení vlastních zdrojů nevládních organizací na konkrétní projekty, které jsou z části financované z ERF a samotnými nevládními organizacemi;

                  8.

                  zdůrazňuje rovněž, že mechanismy rozvojové pomoci by měly být také zaměřeny na podporu vytváření bohatství a pomoc malým a středním podnikům, neboť vytváření bohatství zůstává i nadále důležitým nástrojem pro zmírnění chudoby; připomíná, že podle odhadů z rozvojových zemí každoročně zmizí 800 miliard EUR prostřednictvím nezákonných toků kapitálu a že odstranění tohoto jevu by se mohlo ukázat jako rozhodující faktor pro zmírnění chudoby a splnění rozvojových cílů tisíciletí;

         Finanční řízení ERF

                  9.

                  konstatuje, že dle názoru Účetního dvora zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2009 „přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost)“, a to i přes negativní důsledky hospodářské krize, která zasáhla velkou řadu rozvojových zemí;

                  10.

                  zdůrazňuje však, že reakce Komise na připomínky Účetního dvora jsou v řadě případů nedostatečné (např.: „je nutno lépe podpořit řízení prováděcích organizací“, „kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika“ a „je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti“); zdůrazňuje, že opatření, jimiž Komise reaguje na doporučení Účetního dvora, tvoří důležitou součást odpovědnosti za udělení absolutoria; vyzývá proto Komisi, aby příslušným výborům Parlamentu podala informace o tom, jaká opatření přijala nebo hodlá přijmout k odstranění nedostatků označených Účetním dvorem;

                  11.

                  je znepokojen některými nedostatky zjištěnými Účetním dvorem, zejména pokud jde o postupy zadávání veřejných zakázek (14), kontroly ex ante v delegacích (15) a interní kontrolní systémy partnerských zemí (16), a naléhavě vyzývá Komisi, aby důrazně pokračovala ve stávajících školících programech pro zaměstnance, kteří pracují v delegacích a na úřadech vnitrostátních pověřených schvalujících osob, a aby tyto programy rozšířila;

                  12.

                  bere na vědomí, že prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti se nevztahuje na prostředky devátého a desátého fondu ERF, které spravuje EIB a za něž rovněž nese zodpovědnost (17); skutečnost, že se na investiční nástroj nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem, považuje za nežádoucí z politického hlediska i z hlediska odpovědnosti, a souhlasí s Účetním dvorem, že tato ustanovení snižují rozsah pravomocí Evropského parlamentu při udělování absolutoria, a to navíc vzhledem k tomu, že prostředky fondu ERF pocházejí z veřejných prostředků, k nimž přispívají evropští daňoví poplatníci, nikoli finanční trhy;

                  13.

                  vítá stanovisko Účetního dvora, že konečná účetní uzávěrka osmého, devátého a desátého ERF ve všech významných ohledech zobrazuje věrně finanční situaci ERF k 31. prosinci 2009; bere však na vědomí skutečnost, že Účetní dvůr upozorňuje na podhodnocení částky záruk přijatých na předběžné financování a nadhodnocení částky zádržného, jak jsou uvedeny v příloze k účetní závěrce; vyzývá Komisi, aby tyto nedostatky bezodkladně napravila;

                  14.

                  konstatuje, že na konci roku 2009 obsahovaly účetní závěrky pro trvalou výši záruk přijatých na předběžné financování částku 413 600 000 EUR, a že tato částka byla podhodnocena o 82 300 000 EUR, čili o 19,9 %; dále konstatuje, že výše zádržného byla v účetní závěrce stanovena na 186 200 000 EUR a že tato částka byla nadhodnocena o 58 400 000 EUR, čili o 31,4 %; vyzývá Komisi, aby u každého případu zvlášť vysvětlila příčinu tohoto podhodnocení a nadhodnocení;

         Účetní systém ERF

                  15.

                  vítá zprovoznění nového účetního systému na bázi akruálního účetnictví (ASAC FED) v únoru 2009 a podtrhuje skutečnost, že výroční účetní závěrky fondů ERF za rok 2009 jsou prvními závěrkami sestavenými podle tohoto nového účetního systému; konstatuje, že nový systém snižuje počet nezbytných manuálních úprav a že posiluje účetní prostředí;

                  16.

                  konstatuje, že kontroly ex post úřadu EuropeAid odhalily zvýšený počet chyb kódování (druh smlouvy, datum zahájení a ukončení platnosti smlouvy); připomíná však, že na konci roku 2009 zřídily ústřední útvary úřadu EuropeAid odbor pro sledování kvality informací kódovaných v systému CRIS, což mělo ve větší míře zlepšit spolehlivost údajů používaných při sestavování účetní závěrky; přeje si být informován o pokroku, jehož bylo v tomto ohledu dosaženo;

         Správnost uskutečněných operací

                  17.

                  vítá skutečnost, že Účetní dvůr považuje příjmy, závazky a platby osmého, devátého a desátého ERF za rok ukončený dnem 31. prosince 2009 ve všech významných ohledech za legální a správné (prohlášení Účetního dvora, odstavec VIII); vyjadřuje však politování nad tím, že Účetní dvůr musel upozornit na velký výskyt nevyčíslitelných chyb u závazků a plateb, přičemž tyto chyby ale nebyly zahrnuty do odhadu celkové míry chyb; připomíná, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid se rok od roku výrazně zlepšují, avšak že z celkového hlediska je Účetní dvůr vyhodnotil jako pouze částečně účelné; očekává tedy, že Komise přijme navazující trvalá opatření, a žádá o předložení zprávy o opatřeních přijatých k nápravě výše uvedených problémů;

                  18.

                  konstatuje, že zjištěné chyby se týkaly dodržování pravidel pro veřejné zakázky, zákonných lhůt pro podpis smluv a ustanovení o povinných zárukách; konstatuje, že co se týče závazků týkajících se rozpočtové podpory, Účetní dvůr zjistil, že v souvislosti s dynamickým výkladem Komise dohody z Cotonou (18) úřad EuropeAid prokázal soulad s požadavky dohody; bere na vědomí, že podle Komise byly všechny provedené platby kryty finančními zárukami;

                  19.

                  bere na vědomí, že hlavní typy vyčíslitelných chyb zjištěných u plateb na projekty byly následující: a) přesnost: chyby ve výpočtech; b) výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k poskytnutým službám nebo dodanému zboží; c) způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se položek nepředpokládaných ve smlouvě, nesprávná platba DPH nebo neuplatnění povinných sankcí; konstatuje, že nevyčíslitelné chyby se týkaly zejména nedodržování pravidel pro bankovní záruky a nesprávných výpočtů úhrad záloh ze strany dodavatelů; bere však na vědomí poznámku, v níž Komise poukázala na skutečnost, že všechny chyby ve výpočtech úhrad záloh byly opraveny před ukončením smlouvy; přesto vyzývá Komisi k posílení kontrol ex ante, jimiž tomuto druhu chyb předejde, a tím zabrání možným ztrátám v důsledku nedodržování pravidel pro bankovní záruky;

         Monitorování prováděcích organizací

                  20.

                  vítá úsilí úřadu EuropeAid a delegací při řešení různých nedostatků, které nadále postihují finanční postupy a kontroly prováděcích organizací, orgánů dohledu a vnitrostátních schvalujících osob; vybízí úřad EuropeAid, aby v těchto oblastech své úsilí v budoucnu posílil; rovněž připomíná doporučení Účetního dvora, že by úřad EuropeAid měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas (19);

                  21.

                  je hluboce znepokojen zjištěním Účetního dvora, že monitorování a dohled prováděné delegacemi jsou pouze částečně účinné; s politováním shledává, že nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám a rovněž k nedostatkům ve finančních postupech a kontrolách zavedených prováděcími organizacemi a orgány dohledu; sdílí názor Účetního dvora, že delegace podléhají rozpočtovým omezením, která často omezují jejich kapacitu k provádění určitých činností; vyzývá Komisi, aby se tímto problémem neprodleně zabývala;

         Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 18/2009

                  22.

                  vítá zvláštní zprávu Účetního dvora č. 18/2009 nazvanou Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF a důkladnou analýzu, kterou Účetní dvůr provedl, a vyjadřuje politování nad neuspokojivou situací, která byla při této analýze odhalena; zdůrazňuje přesto své znepokojení nad nedostatkem komplementarity mezi regionálními strategiemi Komise a vnitrostátními strategiemi spolupráce a zdůrazňuje, že uvedení regionálních a vnitrostátních strategií do souladu je základním předpokladem zvýšení účinnosti poskytované podpory;

                  23.

                  je hluboce znepokojen nedostatečnou absorpční kapacitou regionálních organizací; naléhavě žádá Komisi, aby v rámci přezkumu regionálních strategií v polovině období, který je plánován na první polovinu roku 2011, zohlednila situaci v oblasti regionální spolupráce a věnovala zvláštní pozornost možnosti revize přidělených částek;

                  24.

                  považuje však za nepřijatelné, že Účetní dvůr nebyl v důsledku nedostatečného poskytování informací schopen provést hodnocení u řady financovaných projektů;

                  25.

                  je toho názoru, že Unii by měl zastupovat v každé regionální organizaci speciálně určený vedoucí delegace a že delegace Unie by měly mít mandát jednat o spojení členství v různých regionálních uskupeních;

                  26.

                  podtrhuje skutečnost, že ve své zvláštní zprávě č. 18/2009 hodnotí Účetní dvůr podporu, kterou ERF poskytuje na regionální hospodářskou integraci ve východní a západní Africe a na niž byla vyčleněna značná část prostředků ERF – více než 50 % –, pouze jako částečně účinnou; vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla informace o opatřeních přijatých v návaznosti na požadavky, které Parlament vznesl ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 (20) připojeném k jeho rozhodnutí o uzavření účtů sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu ještě před zahájením udělování absolutoria za rok 2010; zároveň by uvítal celkový přehled ukazující, která z těchto opatření byla v příslušných regionech účinně uplatněna;

                  27.

                  uvědomuje si, že regionální hospodářská integrace může vytvářet růst a pracovní místa v rozvojových zemích a tím přispívat ke zmírňování chudoby; vítá tedy skutečnost, že financování z ERF se v této oblasti v daném rozpočtovém období více než zdvojnásobilo;

                  28.

                  lituje toho, že podpora regionální integrace z ERF zatím nebyla plně účelná, zejména z důvodu nedostatku kapacit na straně afrických orgánů, překrývajícího se členství v afrických regionálních hospodářských organizacích, což vedlo k duplikaci snah a rozptýlení zdrojů, a také nedostatečné podpory a koordinace ze strany delegací Komise, v první řadě kvůli nedostatku zdrojů;

                  29.

                  vyzývá proto Komisi, aby zintenzívnila budování kapacit východoafrických a západoafrických regionálních hospodářských organizací a jejich orgánů, včetně podpory pro vnitrostátní parlamenty a místní občanskou společnost, a aby podněcovala sbližování regionálních bloků s cílem postupně odstranit jev překrývajícího se členství a přitom dbala na to, aby byla respektována potřeba, aby partnerské země přijaly za tento proces vlastnickou odpovědnost;

                  30.

                  vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, aby přidělily více zdrojů, které delegacím Unie umožní účelněji řídit regionální integrační procesy, a aby zajistily větší koordinaci a větší spojitost regionálních a národních programů;

                  31.

                  trvá na tom, že by Unie neměla vyvíjet tlak na africké státy, aby podepisovaly dohody o hospodářském partnerství (EPA) rychleji nebo v rozsahu pokrývajícím větší škálu otázek, než tyto země chtějí, a že by Unie neměla podrývat působení stávajících regionálních uskupení uzavíráním dohod EPA s jednotlivými zeměmi;

                  32.

                  trvá na tom, že finanční prostředky vyčleněné pro menší státy, zejména nejméně rozvinuté země, by měly být více zaměřeny na udržitelný hospodářský rozvoj, např. prostřednictvím systémů pro vytváření blahobytu, s cílem omezit závislost na regionálních hospodářských „velmocích“, jakou je třeba v západní Africe Nigérie; vyzývá Komisi, aby pokračovala v poskytování financí na regionální programy známé také jako programy v rámci AKT, které se vztahují na několik zemí nebo všechny země v rámci příslušného regionu;

         Použití získaných finančních úroků

                  33.

                  nesouhlasí s použitím získaných finančních úroků (úroky z depozitních účtů ERF (včetně převodů provedených v období 2001–2007), které dosahují odhadem částky 34 000 000 EUR) k financování nákladů na zaměstnance, domnívá se však, že by měly být využity pouze na výdaje spojené s projekty a programy; žádá Komisi o vysvětlení, jaká postupovala v minulosti, a v případě potřeby o okamžité navržení změny platného nařízení v souladu s touto zásadou;

         Rozpočtová podpora

                  34.

                  připomíná, že Parlament by se při posuzování rozpočtové podpory neměl zaměřovat pouze na rizika, ale také na přínosy, a stejně tak i na rizika a přínosy alternativních způsobů poskytování pomoci; žádá Komisi, aby poskytla informace týkající se případů, kdy bylo dosaženo stanovených cílů pro rozpočtovou podporu EU a kdy se podařilo v zemích přijímacích podporu identifikovat konkrétní problémy těchto zemí;

                  35.

                  je si vědom skutečnosti, že rozpočtová podpora může být kontroverzním nástrojem pro rozvoj, který přináší výhody, jako jsou nízké transakční náklady, širší zapojení a lepší dialog mezi partnery a dárci, avšak zároveň zahrnuje riziko zneužití a nežádoucího využití prostředků v případech, kdy se správa veřejných financí v zemích přijímajících podporu ukáže být jako nedostatečně transparentní, odpovědná a účinná; zdůrazňuje, že rozpočtovou podporou nelze správně reagovat na všechny situace a že bychom ji neměli považovat za jedinou možnost řešení;

                  36.

                  připomíná, že v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (21) může být rozpočtová podpora poskytnuta za předpokladu, že řízení veřejných výdajů dané partnerské země je dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní; v souvislosti s tím vyjadřuje znepokojení nad hrozbou neúčinných a neefektivních veřejných výdajů, které s sebou nese „dynamický“ výklad kritérií způsobilosti, jejž Komise uplatňuje; vyzývá Komisi, aby se i nadále snažila odůvodňovat svá rozhodnutí o způsobilosti k rozpočtové podpoře a zajistila, aby všechny dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb;

                  37.

                  lituje značné míry chybovosti v případě plateb v rámci rozpočtové podpory (35 %); znovu vyzývá, aby byla vytvořena transparentnější a objektivnější kritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu, a ztotožňuje se s doporučením Účetního dvora adresovaným Komisi, aby „jasně určovala ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření“ (22); vyzývá Komisi, aby posílila audity a dohledové a kontrolní systémy a aby monitorovala, nakolik jsou tato kritéria plněna, a podávala o tom zprávy v souladu s ustanoveními čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1905/2006;

                  38.

                  vítá zveřejnění zelené knihy o budoucnosti rozpočtové podpory EU poskytované třetím zemím (KOM(2010) 586), s politováním však konstatuje, že přes předchozí výzvy Parlamentu Komise nepředložila výroční zprávu o využití rozpočtové podpory, jejíž součástí by byly užitečné, komplexní, spolehlivé, analytické a hodnotitelné informace o plánované a vyplacené rozpočtové podpoře, o plnění očekávaných výsledků v souladu s cíly dárců a strategiemi jednotlivých zemí, o existenci a kvalitě doplňkových podmínek, o efektivitě dialogu, o stavu harmonizace dárců, o uskutečněném dodatečném budování kapacit a jeho výsledku, o pokroku při zlepšování systémů jednotlivých zemí, o zodpovědných institucích, institucích pro řízení veřejných financí, institucích provádějících sledování a hodnocení, o celkové výši a podílu výdajů, u nichž byly zjištěny nesrovnalosti, o analýze jednotlivých typů nesrovnalostí (systémových i nesystémových) odhalených při kontrolách a auditech a o přijatých nápravných opatřeních;

                  39.

                  připomíná, že úlohou Parlamentu v souvislosti s rozpočtovou podporou je volat Komisi k odpovědnosti za výsledky výdajů a že rozpočtová podpora je nástroj pomoci, který vyžaduje zásadní posun v charakteru dohledu Parlamentu, a to od pouhé kontroly nad vstupy k prověřování výsledků na základě ukazatelů, čímž se zaručí, že z výdajů na rozvojovou pomoc bude mít prospěch obyvatelstvo přijímající země;

                  40.

                  domnívá se, že v rámci přezkumu pokynů pro rozpočtovou podporu poskytovanou Komisí je třeba věnovat zvláštní pozornost systému dohledu a kontroly; očekává, že Komise rovněž posílí sledování a předkládání výročních zpráv o dodržování kritérií způsobilosti; připomíná, že projekty budování kapacit v rámci operací rozpočtové podpory podléhají stejným systémům dohledu a kontroly jako všechny ostatní projekty, včetně auditu;

                  41.

                  připomíná, že u desátého ERF došlo v porovnání s osmým a devátým ERF k významnému nárůstu kumulovaných rozhodnutí o financování na rozpočtovou podporu a strukturní změny; vyjadřuje nad tímto vývojem své obavy;

                  42.

                  připomíná, že Účetní dvůr shledal, že ve své výroční zprávě o ERF za rozpočtový rok 2009, že vyplácení rozpočtové podpory bylo ovlivněno vysokou frekvencí nevyčíslitelných chyb a že „hlavním vysvětlením byla skutečnost, že hodnotící zprávy delegací o řízení veřejných financí nevysvětlovaly kritéria, podle nichž měl být posuzován pokrok […], dosažený pokrok a důvody, proč reformní program někdy nebyl prováděn podle plánu přijímající vlády“ (23); naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila platby na rozpočtovou podporu ještě důkladněji a aby od nynějška zpřísnila své platební postupy;

                  43.

                  vyzývá Komisi k zajištění toho, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření a aby zprávy delegací strukturovaným a formalizovaným způsobem prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasně stanovených kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován, a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu;

                  44.

                  vyzývá Komisi, aby přijala veškerá nezbytná opatření k boji s korupcí v přijímajících státech, zejména tím, že bude o otázkách v oblasti korupce nadále udržovat intenzivní dialog s partnerskými vládami a zaujme aktivní přístup, pomocí kterého zajistí, aby byly zavedeny vhodné systémy a v případě potřeby byly k dispozici sankce; je toho názoru, že v případě, že nedojde ke spolupráci tohoto typu a kdy není možné získat záruky, pokud jde o základní účinnost systému na potírání korupce, mělo by být poskytování finančních prostředků přehodnoceno;

                  45.

                  připomíná svůj názor, že k zajištění skutečné odpovědnosti za celý proces je nezbytné do něj zapojit vnitrostátní parlamenty, občanskou společnost a místní orgány v partnerských zemích a opakuje svoji výzvu, aby Komise učinila vše, co bude v jejích silách, pro zlepšení dialogu s těmito subjekty ve všech fázích přípravy programů;

                  46.

                  naléhavě žádá Komisi, aby partnerským zemím pomohla rozvinout kapacity parlamentní kontroly a auditu a aby do přípravy vnitrostátních rozvojových strategií zapojila národní parlamenty i místní partnery z občanské společnosti;

                  47.

                  vyzývá své odpovídající výbory, aby navázaly přímé kontakty se sesterskými výbory parlamentů z přijímajících zemí AKT, čímž povzbudí a podpoří úlohu, kterou tyto výbory hrají při zajišťování efektivity pomoci prostřednictvím své kontrolní činnosti;

                  48.

                  naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila větší zviditelnění činností financovaných Unií na jiných kontinentech;

         Veřejná prohlášení států, které jsou příjemci pomoci

                  49.

                  opět opakuje svůj názor, že rozvojová pomoc obecně a konkrétně rozpočtová podpora by měla být spjata s prohlášením o zveřejnění ex ante vydaným vládou přijímající země, podepsaným ministrem financí a zaměřeným na vybrané problémy, které ovlivňují správu věcí veřejných a strukturu odpovědnosti přijímající země;

         Lidské zdroje

                  50.

                  je krajně znepokojen tím, že počet neobsazených míst v delegacích třetích zemí je považován za „kritické riziko“ (24) a že rozpočtová omezení, nedostatek zaměstnanců a vysoká fluktuace výrazně komplikují účinné provádění Evropského rozvojového fondu, zejména pokud jde o řízení projektů, školení, monitorování a spolehlivé a včasné audity; následně očekává, že Evropská služba pro vnější činnost bude přednostně usilovat o to, aby ve všech delegacích pracoval přiměřený počet kvalifikovaných zaměstnanců, zejména odborníků v oblasti rozvoje;

         Úřad EuropeAid

                  51.

                  s politováním konstatuje, že Účetní dvůr sice kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech úřadu EuropeAid vyhodnotil jako účelné, avšak že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid shledal z hlediska zajišťování správnosti plateb pouze částečně účinnými;

                  52.

                  připomíná Komisi:

                              —

                              že by úřad EuropeAid měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu chyb zbývajících po provedení všech kontrol,

                              —

                              že v rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post, a přezkoumat, zda by bylo vhodné a proveditelné u reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů uplatnit výroční audit,

                              —

                              že v oblasti rozpočtové podpory by úřad EuropeAid měl zajistit, aby pro platby existovaly jednoznačně stanovené podmínky a aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně popisovaly pokrok v řízení veřejných financí;

         Investiční nástroj

                  53.

                  velmi vítá skutečnost, že EIB v rámci postupu udělování absolutoria za rozpočtový rok 2009 poprvé Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu předložila výroční zprávu o provádění investičního nástroje a obsáhlým způsobem odpověděla na písemné a ústní otázky jeho členů; žádá EIB, aby pro následující roky uzavřela rámcovou dohodu s výborem Parlamentu, který se zabývá postupem udělování absolutoria, jejíž součástí budou informace, jež má EIB poskytovat;

                  54.

                  ze strany EIB očekává potvrzení, že mezi projekty, na něž poskytuje finanční prostředky, a projekty financovanými Komisí nedochází ke zdvojení práce, a považuje za nezbytné, jak to dne 25. ledna 2011 ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu připomněla generální ředitelka EIB pro operace mimo EU, aby byla významným způsobem posílena koordinace mezi Komisí a EIB; klade si otázku ohledně opodstatněnosti přidělování zaměstnanců EIB k delegacím Unie; očekává, že do konce září 2011 vyjde společná zpráva obou institucí, která se bude zabývat posílením jejich spolupráce a dohodnutých postupů a jejíž součástí bude analýza, zda je nutné do delegací vysílat zaměstnance EIB;

                  55.

                  vyzývá EIB, aby před schválením projektu provedla důkladnou hloubkovou prověrku rozvojových aspektů projektů, na něž se vztahuje záruka EU, a ověřila, zda probíhají příslušné veřejné konzultace na místní úrovni, včetně činností, které v této oblasti vyvíjí finanční zprostředkovatelé využívající půjček poskytnutých EIB; je toho názoru, že při poskytování úvěrů v rozvojových zemích by měla EIB uplatňovat přísná a rozšířená pravidla hloubkové kontroly klienta s ohledem na boj proti praní špinavých peněz a proti financování terorismu, která budou v souladu se standardizovanými a osvědčenými mezinárodními postupy;

                  56.

                  opět vyzývá EIB, aby se při vypracovávání zpráv zaměřila na výsledky, předkládala úplné, relevantní a objektivní informace o výsledcích, stanovených cílech, splněných cílech a důvodech případného nesplnění cílů a uváděla provedená hodnocení a souhrn jejich výsledků;

                  57.

                  vítá skutečnost, že nyní je EIB pravděpodobně více odhodlána se ve svých zprávách zaměřit na výsledky a že ve výroční zprávě o investičním nástroji za rok 2010, na jejímž dokončení se v současné době pracuje, bude v porovnání s rokem 2009 na výsledky kladen větší důraz; za pozitivní krok vpřed pokládá skutečnost, že EIB nyní vypracovává ukazatele výsledků rozvoje, které by mělo být možné začít uplatňovat v druhé polovině roku 2011;

                  58.

                  očekává, že příští výroční zpráva EIB bude méně teoretická a více prakticky zaměřená, zejména co se týče výsledků různých programů a opatření, na něž poskytl finanční prostředky investiční nástroj;

                  59.

                  žádá EIB o předání dalších informací týkajících se černé listiny podvodníků, přičemž bude dodržena důvěrnost informací o právě probíhajících vyšetřováních; vítá skutečnost, že EIB vyjádřila ochotu k vytvoření úřadu pro boj proti podvodům a očekává, že bude pravidelně získávat informace o dalším vývoji v této oblasti;

                  60.

                  je překvapen prohlášením banky, že v rámci činností, které EIB provádí prostřednictvím investičního nástroje, nedochází k podvodům;

                  61.

                  považuje za nezbytné zavést všeobecný audit u všech projektů v rozvojových zemích, na něž EIB poskytuje finanční prostředky, který by se neměl omezit pouze na důležité projekty, ale měl by popsat všechny úvěry a záruky, jež musí EIB amortizovat;

                  62.

                  vyzývá Komisi, aby bedlivě sledovala a kontrolovala uplatňování investičního nástroje, a tím zaručila, že tento nástroj splní svůj cíl v oblasti rozvoje, a aby Výboru pro rozpočtovou kontrolu pravidelně poskytovala informace o svých zjištěních.

         (1)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 243.

         (2)  Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 253.

         (3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

         (4)  Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

         (5)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1 a Úř. věst. L 324, 7.12.2001, s. 1.

         (6)  Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33.

         (7)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

         (8)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

         (9)  Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 39.

         (10)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

         (11)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

         (12)  Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.

         (13)  Prohlášení Komise k článku 5 DCI, které je přílohou ke sdělení Komise Evropskému parlamentu ze dne 24. října 2006 (KOM(2006) 628).

         (14)  Odst. IX výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (15)  Bod 30 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (16)  Bod 5 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (17)  Bod 3 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (18)  Body 28 a 29 zvláštní zprávy Účetního dvora č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (Úř. věst C 249, 7.10.2005, s. 1).

         (19)  Bod 54 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (20)  Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 109.

         (21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41).

         (22)  Bod 55 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (23)  Bod 25 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.

         (24)  Bod 40 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009.