title: Rozhodnutí Rady ze dne 24. června 1982 o doplnění přílohy IV Úmluvy o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním

text:
Důležité právní upozornění

|

31982D0460

Úřední věstník L 210 , 19/07/1982 S. 0008 - 0009 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 10 S. 0116  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 3 S. 0213  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 10 S. 0116  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 3 S. 0213

		Rozhodnutí Radyze dne 24. června 1982o doplnění přílohy IV Úmluvy o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním(82/460/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 235 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že rozhodnutím Rady 77/586/EHS ze dne 25. června 1977 [4] uzavřelo Evropské hospodářské společenství Úmluvu o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním (dále jen "chemická úmluva") a dodatkovou dohodu k dohodě podepsané v Bernu dne 29. dubna 1963 o Mezinárodní komisi pro ochranu Rýna před znečišťováním (dále jen "mezinárodní komise");vzhledem k tomu, že podle článku 5 chemické úmluvy mezinárodní komise navrhuje prostřednictvím změn přílohy IV úmluvy mezní hodnoty pro vypouštění určitých látek do povrchových vod povodí Rýna; vzhledem k tomu, že podle článku 14 chemické úmluvy se pro vstup v platnost těchto změn požaduje jednomyslné přijetí smluvními stranami;vzhledem k tomu, že mezinárodní komise stanovila mezní hodnoty pro rtuť ve formě doporučení, které doplňuje přílohu IV chemické úmluvy;vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby Společenství, jako smluvní strana chemické úmluvy, přijalo výše zmíněné doporučení,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Doporučení Mezinárodní komise pro ochranu Rýna před znečišťováním, které doplňuje přílohu IV Úmluvy o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním, podepsané v Bonnu dne 3. prosince 1976, se přijímá jménem Evropského hospodářského společenství.Znění doporučení se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady oznámí vládě švýcarské konfederace přijetí doporučení podle článku 1 v souladu s postupy stanovenými chemickou úmluvou.V Lucemburku dne 24. června 1982.Za RadupředsedaF. Aerts[1] Úř. věst. C 180, 18.7.1980, s. 10.[2] Úř. věst. C 291, 10.11.1980, s. 57.[3] Úř. věst. C 348, 31.12.1980, s. 1.[4] Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 35.--------------------------------------------------Doporučení Mezinárodní Komise pro ochranu Rýna před znečišťováním, které doplňuje přílohu IV Úmluvy o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním podepsané v Bonnu dne 3. prosince 1976Mezinárodní komise pro ochranu Rýna před znečišťováním,s ohledem na Úmluvu o ochraně Rýna před chemickým znečišťováním podepsanou v Bonnu dne 3. prosince 1976,s ohledem zejména na články 3, 4, 5 a 14 této úmluvy,navrhuje smluvním stranám úmluvy, aby příloha IV k úmluvě ze dne 3. prosince 1976 byla doplněna, pokud jde o rtuť, takto:MEZNÍ HODNOTY(Článek 5)Látka nebo skupina látek | Původ | Mezní hodnota vyjádřená maximální koncentrací látky | Mezní hodnota vyjádřená maximálním množstvím látky | Lhůta pro stávající odtoky | Poznámky |Rtuť | Podniky na elektro-lytickou výrobu chloru a alkalických hydroxidů | Mezní hodnoty vyjádřené maximální koncentrací rtuti se vypočítají vydělením mezních hodnot vyjádřených maximálním množstvím rtuti množstvím vody použitým na tunu výrobní kapacity chloru. | Měsíční průměr 0,5 g rtuti na tunu výrobní kapacity chloru.Denní průměr 2 g rtuti na tunu výrobní kapacity chloru. | 1. červenec1983 | Mezní hodnoty stanovené v předchozích sloupcích se používají pro rtuť z výrobní činnosti, a musí být proto sledovány na výstupu z výrobního zařízení.Pokud jde o metody měření, analýz a odběru vzorků, viz doporučení mezinárodní komise ze dne 28. prosince 1979. |Podle článků 14 a 19 úmluvy vstoupí opatření stanovená ve výše uvedené tabulce v platnost po jejich jednomyslném přijetí smluvními stranami úmluvy. Smluvní strany oznámí jejich přijetí vládě švýcarské konfederace, která potvrdí přijetí oznámení.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady 2013/355/SZBP ze dne 3. července 2013 , kterým se mění a prodlužuje společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah)

text:
               4.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 185/16

         ROZHODNUTÍ RADY 2013/355/SZBP
   ze dne 3. července 2013,
   kterým se mění a prodlužuje společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 25. listopadu 2005 přijala Rada společnou akci 2005/889/SZBP (1).

               (2)

               Dne 25. června 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/332/SZBP (2), kterým se společná akce 2005/889/SZBP mění a prodlužuje do 30. června 2013.

               (3)

               Dne 7. června 2013 doporučil Politický a bezpečnostní výbor prodloužení mise o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) o další období 12 měsíců do 30. června 2014.

               (4)

               EU BAM Rafah by měla být znovu prodloužena na období od 1. července 2013 do 30. června 2014 na základě stávajícího mandátu.

               (5)

               EU BAM Rafah bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Společná akce 2005/889/SZBP se mění takto:

               1)

               Článek 5 se mění takto:

                           a)

                           doplňuje se nový odstavec, který zní:
                           „1a.   Vedoucí mise je zástupcem mise. Vedoucí mise může v rámci své celkové odpovědnosti pověřit členy personálu mise řídícími úkoly v personálních a finančních záležitostech.“;

                           b)

                           odstavec 4 se zrušuje.

               2)

               V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
               „3.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního personálu jsou stanoveny ve smlouvách uzavřených mezi EU BAM Rafah a dotyčným členem personálu.“

               3)

               Vkládá se nový článek, který zní:
               „Článek 12a
               Právní ustanovení
               EU BAM Rafah je způsobilá k zadávání zakázek na služby a dodávky, uzavírání smluv a správních ujednání, zaměstnávání personálu, disponování s bankovními účty, nabývání a zcizování majetku, plnění svých závazků a k vystupování před soudem v rozsahu nezbytném k provádění této společné akce.“

               4)

               Článek 13 se nahrazuje tímto:
               „Článek 13
               Finanční ustanovení
               1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EU BAM Rafah na období od 25. listopadu 2005 do 31. prosince 2011 činí 21 570 000 EUR.
               Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EU BAM Rafah na období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012 činí 970 000 EUR.
               Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EU BAM Rafah na období od 1. července 2012 do 30. června 2013 činí 980 000 EUR.
               Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se mise EU BAM Rafah na období od 1. července 2013 do 30. června 2014 činí 940 000 EUR.
               2.   Veškeré výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými pro souhrnný rozpočet Unie. Státním příslušníkům třetích států, které se finančně podílejí na misi, hostitelských stran a – pokud je to nezbytné pro operační potřeby mise – sousedních zemí je umožněno se účastnit nabídkových řízení.
               3.   EU BAM Rafah odpovídá za plnění rozpočtu mise. Mise za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.
               4.   EU BAM Rafah odpovídá za veškeré nároky a závazky vyplývající z provádění mandátu ode dne 1. července 2013, s výjimkou nároků souvisejících s vážným porušením povinností ze strany vedoucího mise, za něž ponese odpovědnost vedoucí mise.
               5.   Finanční ustanovení respektují linii velení stanovenou v článcích 4, 4a a 5 a operační požadavky mise EU BAM Rafah, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.
               6.   Výdaje jsou způsobilé ode dne vstupu této společné akce v platnost.“

               5)

               V článku 16 se druhý odstavec nahrazuje tímto:
               „Pozbývá platnosti dne 30. června 2014.“

               6)

               Článek 17 se zrušuje.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. července 2013.

      V Bruselu dne 3. července 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. L 327, 14.12.2005, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 165, 26.6.2012, s. 71.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/838 ze dne 23. května 2016 o uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé jménem Evropské unie

text:
               28.5.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 141/26

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/838
   ze dne 23. května 2016
   o uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem, jakož i čl. 218 odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 10. května 2010 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Gruzií o uzavření nové dohody mezi Unií a Gruzií, která by nahradila dohodu o partnerství a spolupráci (2).

               (2)

               Tato jednání byla zdárně dokončena a Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla parafována dne 29. listopadu 2013.

               (3)

               V souladu s rozhodnutím Rady č. 2014/494/EU (3) byla dohoda podepsána dne 27. června 2014, s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (4)

               Podle čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie může Rada zmocnit Komisi, aby schválila změny dohody, které přijme Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 dohody na návrh podvýboru pro zeměpisná označení podle článku 179 dohody.

               (5)

               Je vhodné stanovit příslušné postupy pro ochranu zeměpisných označení, která jsou na základě dohody chráněna.

               (6)

               Dohoda by neměla být vykládána tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které mohou být přímo uplatňovány u soudů Unie nebo členských států.

               (7)

               Dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie (4).
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 431 odst. 1 dohody (5).
   Článek 3
   Pro účely článku 179 dohody schvaluje změny dohody učiněné prostřednictvím rozhodnutí podvýboru pro zeměpisná označení Komise jménem Unie. Pokud zúčastněné strany nemohou dosáhnout shody ohledně námitek týkajících se zeměpisných označení, přijme Komise postoj postupem stanoveným v čl. 57 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (6).
   Článek 4
   1.   Název chráněný podle hlavy IV kapitoly 9 pododdílu 3 „Zeměpisná označení“ dohody může používat každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh zemědělské produkty, potraviny, vína, aromatizovaná vína nebo lihoviny, jež jsou v souladu s odpovídající specifikací.
   2.   V souladu s článkem 175 dohody členské státy a orgány Unie vymáhají ochranu podle článků 170 až 174 dohody, a to rovněž na žádost zúčastněné strany.
   Článek 5
   Dohoda by neměla být vykládána tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které mohou být přímo uplatňovány u soudů Unie nebo členských států.
   Článek 6
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 23. května 2016.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. MOGHERINI

      (1)  Souhlas ze dne 18. prosince 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Gruzií na straně druhé (Úř. věst. L 205, 4.8.1999, s. 3).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/494/EU ze dne 16. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (Úř. věst. L 261, 30.8.2014, s. 1).

      (4)  Dohoda byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 261, 30.8.2014, s. 4) spolu s rozhodnutím o podpisu.

      (5)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).


title: 2012/125/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 28. února 2012 o jmenování člena Účetního dvora

text:
               29.2.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 55/18

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 28. února 2012
   o jmenování člena Účetního dvora
   (2012/125/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 286 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Funkční období pana Juana RAMALLA MASSANETA skončí dne 29. února 2012.

               (2)

               Je třeba přistoupit k novému jmenování,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pan Baudilio TOMÉ MUGURUZA je jmenován členem Účetního dvora na období od 1. března 2012 do 28. února 2018.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 28. února 2012.

            Za Radu

            předseda

         N. WAMMEN

      (1)  Stanovisko ze dne 14. února 2012 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).


title: Rozhodnutí rady ze dne 6. června 1978, kterým se jménem Společenství přijímají tři přílohy k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů

text:
Důležité právní upozornění

|

31978D0528

Úřední věstník L 160 , 17/06/1978 S. 0013 - 0024 Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 2 S. 0114  Řecké zvláštní vydání: Kapitola 02 Svazek 6 S. 0162  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 2 S. 0114  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 02 Svazek 4 S. 0266  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 02 Svazek 4 S. 0266

		Rozhodnutí radyze dne 6. června 1978,kterým se jménem Společenství přijímají tři přílohy k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů(78/528/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k tomu, že rozhodnutím Komise 75/199/EHS [1] Společenství uzavřelo Mezinárodní úmluvu o zjednodušení a sladění celních režimů a přijalo přílohu této úmluvy týkající se celních skladů;vzhledem k tomu, že přílohy k této úmluvě týkající se celních formalit před podáním celního prohlášení, dočasného uskladnění zboží a svobodných celních pásem mohou být Společenstvím přijaty;vzhledem k tomu, že by však toto přijetí mělo být spojeno s určitými výhradami s ohledem na zvláštní požadavky celní unie,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Jménem Společenství se přijímají tyto přílohy k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení a sladění celních režimů:- příloha A.1 o celních formalitách před podáním celního prohlášení s výhradou k normám 11 a 21,- příloha A.2 o dočasném uskladnění zboží s výhradou k doporučeným praxím 10, 13 a 21,- příloha F.1 o svobodných celních pásmech s výhradou ke normě 21.Znění výše uvedených příloh se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Komise informuje generální sekretariát Rady pro celní spolupráci o přijetí příloh uvedených v článku 1 s výhradami zmíněnými v daném článku.V Lucemburku dne 6. června 1978.Za RadupředsedaK. B. Andersen[1] Úř. věst. L 100, 21.4.1975, s. 1--------------------------------------------------PŘÍLOHAMEZINÁRODNÍ ÚMLUVA O ZJEDNODUŠENÍ A SLADĚNÍ CELNÍCH REŽIMŮPřílohy A.1, A.2 a F.1PŘÍLOHA A.1PŘÍLOHA O CELNÍCH FORMALITÁCH PŘED PODÁNÍM CELNÍHO PROHLÁŠENÍÚVODZboží může být do země dovezeno různými druhy dopravy. S cílem zabezpečit příjmy a zajistit soulad s vnitrostátními právními předpisy musí přepravce, který zboží na celní území přivezl, toto zboží i dopravním prostředek, kterým bylo přivezeno, co nejdříve předvést celním orgánům. Ustanovení nezbytná pro kontrolu zboží přiváženého na celní území záleží do značné míry na geografii země a dalších okolnostech, jako jsou hlavní druhy dopravy pro přepravu zboží do země.V mnoha případech se celní úřady, kde má být zboží předvedeno a celní prohlášení podáno, nacházejí v místech, kde zboží vstupuje na celní území; avšak v jiných případech jsou tyto celní úřady od tohoto místa vzdáleny. Je proto nezbytné, aby celní orgány byly schopny kontrolovat přepravu zboží do celních úřadů, kde má být předvedeno.Zájmy celní správy by měly být zajištěny prostřednictvím povinností uložených přepravci v podobě nařízení a prostřednictvím fyzické kontroly dopravního prostředku a zboží dovezeného na celní území.Je nezbytné, aby tato opatření měla co nejmenší dopad na mezinárodní trh. Proto všechny formality, které musí přepravce splnit, musejí být co nejjednodušší a informace o nich musejí být snadno dostupné všem zainteresovaným osobám.Tato příloha se nevztahuje na zboží, které je přiváženo v rámci celního režimu, jako je např. mezinárodní celní tranzit, zboží přepravované poštou nebo v cestovních zavazadlech, nebo dočasné uskladnění zboží; nevztahuje se ani na některé jiné formality, které mohou být použity v případě určitých druhů dopravy, např. podání zprávy o příjezdu lodě.DEFINICEPro účely této přílohy se:a) "celními formalitami před podáním celního prohlášení" rozumějí všechny operace, které má provést dotyčná osoba a celní úřad od okamžiku, kdy zboží vstoupí na celní území až po umístění zboží do celního režimu;Poznámka:Dočasné uskladnění může být považováno za celní režim.b) "celním územím" rozumí území, na němž se vztahují celní předpisy státu;c) "přepravcem" rozumí osoba skutečně přepravující zboží nebo osoba pověření či zodpovědná za provoz dopravního prostředku;d) "dovozními cly a poplatky" rozumějí cla a veškeré jiné daně, poplatky a různé dávky, které se vybírají při dovozu nebo v souvislosti s dovozem zboží, s výjimkou poplatků a dávek, jejichž výše je omezena přibližnou cenou poskytovaných služeb;e) "celním prohlášením" rozumí prohlášení ve formě předepsané celními orgány, v němž zúčastněné osoby uvedou celní režim použitý v případě daného zboží, jakož i podrobnosti, které požaduje celní úřad pro účely použití tohoto režimu;f) "celní kontrolou" rozumějí opatření použitá pro zajištění souladu se zákony a nařízeními, za jejichž prosazování celní orgány odpovídají;g) "osobou" rozumí jak fyzická, tak právnická osoba, pokud z kontextu nevyplývá nic jiného.ZÁSADY1. NormaCelní formality před podáním celního prohlášení se řídí ustanoveními této přílohy.2. NormaVnitrostátní právní předpisy by měly určit podmínky a celní formality, které je třeba splnit u zboží, které bylo přiváženo na celní území.3. NormaVeškeré zboží, které je přivezeno na celní území, bez ohledu na to, zda podléhá dovozním clům a poplatkům, musí být podrobeno celní kontrole.4. NormaCelní formality před podáním celního prohlášení se omezí na minimum nezbytné pro zajištění souladu se zákony a nařízeními, za jejichž prosazování celní orgány odpovídají.5. NormaCelní formality před podáním celního prohlášení musí být používány stejně, bez ohledu na zemi původu nebo provenience zboží.UVEDENÍ ZBOŽÍ NA CELNÍ ÚZEMÍMísta, na nichž lze zboží uvést na celní území6. NormaVnitrostátní právní předpisy musí specifikovat místa, na nichž může být zboží uvedeno na celní území. Při určování těchto míst musí být zohledněny faktory zahrnující zvláštní požadavky trhu, průmyslu a dopravy.Poznámka:Země mohou pro tyto účely specifikovat celní cesty, což jsou silnice, železnice, vodní cesty a další cesty (potrubí, atd.), které při dovozu zboží mají být používány.Povinnosti přepravce7. NormaUvedením zboží na celní území vzniká přepravci povinnosti dovézt je přímo do určeného celního úřadu nebo na jiné místo, které celní úřad určí, aniž by změnil jeho povahu či obal.8. NormaPokud je přeprava zboží z místa vstupu na celní území do určeného celního úřadu nebo na jiné určené místo přerušena nehodou nebo vyšší mocí, je přepravce povinen přijmout taková opatření, aby zabránil vstupu zboží do nepovoleného oběhu, a uvědomit celní nebo jiné odpovědné úřady o povaze nehody nebo o jiných okolnostech, které přerušily cestu.Celní kontrola9. NormaCelní kontrola u dovezeného zboží se omezí na minimum.Poznámky:1. V rámci celní kontroly lze do dopravního prostředku vstupovat a provádět jeho prohlídku.2. Celní orgány mohou mít pravomoc přijmout zvláštní kontrolní opatření použitelná pouze ve specifikovaných oblastech, například v pohraničí.3. Zpravidla není nutné provádět kontrolní opatření spočívající ve vyložení zboží, připevňování závěr nebo identifikačních známek na dopravní prostředky nebo zboží nebo v přepravě zboží s celním doprovodem. Pokud však celní orgány považují taková kontrolní opatření za nezbytná, použijí ta, která by způsobila nejmenší potíže celním orgánům i přepravci, avšak která by zajistila adekvátní bezpečnost. Celní závěry a identifikační známky připevněné zahraničními celními orgány jsou běžně akceptovány, pokud nebudou shledány nedostatečnými nebo nebezpečnými.PŘEDVEDENÍ ZBOŽÍ CELNÍM ORGÁNŮMDokumentace10. Doporučená praxePokud se celní úřad, kde má být zboží předvedeno, nenachází v místě, kde bylo zboží přivezeno na celní území, nebudou celní úřady na tomto místě požadovat předložení žádného dokumentu.Poznámka:Za účelem ztotožnění zboží mohou celní orgány vyžadovat předložení obchodních, přepravních nebo jiných doprovodných dokumentů.11. NormaPokud celní orgány vyžadují dokumentaci při předvádění zboží, mohou požadovat, aby daná dokumentace obsahovala pouze informace nezbytné ke ztotožnění zboží a dopravního prostředku.Poznámka:Tuto informaci lze běžně získat z obchodních a přepravních dokumentů, jejichž obsah se může lišit pode způsobu dopravy. Celní orgány by běžně neměly požadovat jiné informace než popis zboží a nákladových kusů (značky a čísla, počet a druh, hmotnost) a státní poznávací značku dopravního prostředku. Některé mezinárodní dohody stanovují maximum informací, které lze požadovat (například země může být smluvní stranou přílohy 9 ke Úmluvě o mezinárodním civilním letectví nebo Úmluvy o usnadnění mezinárodní námořní dopravy).12. Doporučená praxePokud jsou dokumenty předkládané celním orgánům v jazyce, který není pro tento účel určen, nebo v jazyce, který není jazykem země, do níž bylo zboží přivezeno, překlad údajů uvedených v těchto dokumentech by samozřejmě neměl být požadován.Příslušnost a úřední hodiny celních úřadů13. NormaCelní orgány určí celní úřady, u kterých lze zboží předvést. Faktory, které budou brány v úvahu při stanovování příslušnosti těchto úřadů a jejich úředních hodin, musejí zahrnovat zvláštní požadavky obchodu, průmyslu a dopravy.Poznámky:1. V některých zemích je příslušnost celních úřadů stanovena s ohledem na celní cesty a jejich význam.2. V případě potřeby může být příslušnost celních úřadů omezena pouze na některé způsoby dopravy nebo na některé kategorie zboží nebo na zboží určené pro zvláštní oblasti (například pohraniční oblasti nebo průmyslové zóny).14. Doporučená praxePokud jsou odpovídající celní úřady umístěny na společné hranici, měly by celní orgány těchto dvou dotyčných zemí zkoordinovat úřední hodiny a příslušnost těchto úřadů.Poznámka:V některých případech byly zavedeny společné kontroly v celních úřadech umístěných na společné hranici, na stejném místě a někdy též ve stejné budově.Příjezd mimo úřední hodiny15. NormaCelní orgány stanoví opatření, která má přepravce přijmout, aby zabránil nepovolenému oběhu zboží na celním území v případě, že je zboží na celní úřad přivezeno mimo úřední hodiny.Poznámka:Přepravce může být požádán, aby zboží uložil na určitém místě nebo v blízkosti celního úřadu.16. Doporučená praxeNa žádost přepravce a z důvodů, které celní orgány uznají, by měly tyto orgány přepravci poskytnout možnost splnit celní formality před podáním celního prohlášení mimo úřední hodiny; jakékoli náklady s tím spojené lze uložit přepravci k úhradě.VYKLÁDKAMísta vykládky17. NormaMísta schválená pro vykládku se vymezí ve vnitrostátních právních předpisech.18. Doporučená praxeNa žádost příslušné osoby a z důvod, které celní orgány uznají, by tyto orgány měly umožnit vyložení i na jiném místě, než které bylo schváleno pro vykládku; jakékoli náklady s tím spojené lze uložit příslušné osobě k úhradě.Poznámka:Podle okolností může být zboží vyloženo v prostorách příslušné osoby, v prostorách s příslušným vybavením nebo na jakémkoli místě v zóně s celním dohledem.Zahájení vykládky19. Doporučená praxeZahájení vykládky by mělo být umožněno co nejdříve po příjezdu dopravního prostředku na místo vykládky.20. Doporučená praxeNa žádost příslušné osoby a z důvodů, které celní orgány uznají, by tyto orgány měly, pokud to administrativní okolnosti dovolí, umožnit vykládku i mimo úřední hodiny celního úřadu; jakékoli náklady s tím spojené lze uložit příslušné osobě k úhradě.ZBOŽÍ POŠKOZENÉ, ZNIČENÉ NEBO ZTRACENÉ21. NormaÚplné, případně částečné osvobození od dovozních cel a poplatků lze poskytnout v případě zboží poškozeného, zničeného nebo nenávratně ztracené v důsledku nehody nebo vyšší moci při plnění celních formalit před podáním celního prohlášení, za předpokladu, že jsou veškeré skutečnosti prokázány ke spokojenosti celních orgánů.Poznámka:Zbytky zboží, na něž se vztahuje tento norma, lze na žádost dotyčné osoby:a) propustit v daném k domácí spotřebě, jako kdyby byly v tomto stavu dovezeny, nebob) zpětně vyvézt, neboc) prohlásit za komerčně bezcenné v rámci celní kontroly bez vlivu na příjem, nebod) se souhlasem celních orgánů opuštěny bez jakéhokoli vlivu na příjem.ODPOVĚDNOST ZA ÚHRADU DOVOZNÍCH CEL A POPLATKŮ22. NormaVnitrostátní právní předpisy vymezí osobu nebo osoby odpovědné za úhradu veškerých dovozních cel a poplatků za zboží přivezené na celní území, které nebylo předvedeno celním orgánům v souladu s podmínkami a formalitami, jež mají být splněny před podáním celního prohlášení.INFORMACE O CELNÍCH FORMALITÁCH PŘED PODÁNÍM CELNÍHO PROHLÁŠENÍ23. NormaCelní orgány zajistí, aby si každá zúčastněná osoba mohla snadno opatřit veškeré potřebné informace týkající se celních formalit před podáním celního prohlášení.--------------------------------------------------PŘÍLOHA A.2PŘÍLOHA O DOČASNÉM USKLADNĚNÍ ZBOŽÍÚVODJe důležité, aby při příjezdu bylo dovoleno vyložit zboží z dopravního prostředku co nejdříve. Proto učinily celní správy opatření, která umožňují, aby zboží mohlo být složeno s minimálními formalitami co nejdříve po jeho příjezdu za předpokladu, že jsou zajištěny zájmy státní pokladny.Z různých důvodů tak může mezi příjezdem zboží a předložením příslušné deklarace zboží uplynout nějaký čas. Za takových okolností celní orgány požadují, aby zboží bylo ponecháno pod celní kontrolou a za tímto účelem je většinou umístěno na zvláštním místě, kde je uskladněno až do podání celního prohlášení. Taková místa se nazývají dočasnými sklady a mohou je tvořit budovy nebo uzavřené či neuzavřené prostory.Ustanovení této přílohy se nevztahují na uskladnění zboží v celních skladech nebo ve svobodných celních pásmech.DEFINICEPro účely této přílohy se:a) "dočasným uskladněním zboží" rozumí uskladnění zboží pod celní kontrolou v místnostech a uzavřených či neuzavřených prostorách, které určí celní orgány (dále jen "dočasné sklady") až do doby podání celního prohlášení;b) "dovozními cly a poplatky" rozumějí cla a veškeré jiné daně, poplatky a různé dávky, které se vybírají při dovozu nebo v souvislosti s dovozem zboží, s výjimkou poplatků a dávek, jejichž výše je omezena přibližnou cenou poskytovaných služeb;c) "celním prohlášením" rozumí prohlášení ve formě předepsané celními orgány, v němž zúčastněné osoby uvedou celní režim použitý v případě daného zboží, jakož i podrobnosti, které požaduje celní úřad pro účely použití tohoto režimu;d) "celní kontrolou" rozumějí opatření použitá pro zajištění souladu se zákony a nařízeními, za jejichž prosazování celní orgány odpovídají;e) "jistotou" způsob, jakým se ke spokojenosti celních zabezpečí, že povinnost vůči celním orgánům bude splněna. Jistota je považována za "soubornou", pokud zabezpečuje splnění povinností vyplývajících z několika operací;f) "osobou" rozumí jak fyzickou, tak právnickou osobu, pokud z kontextu nevyplývá nic jiného.ZÁSADY1. NormaDočasné uskladnění zboží se řídí ustanoveními této přílohy.2. NormaVnitrostátní právní předpisy by měly určit podmínky a celní formality, které je třeba splnit u zboží umístěného v dočasném skladu.ROZSAH PŮSOBNOSTI3. NormaCelní orgány povolí zřízení dočasných skladů, kdykoli to shledají nutné pro splnění požadavků trhu a průmyslu.Poznámky:1. V souladu s ustanoveními vnitrostátních právních předpisů mohou dočasné sklady spravovat celními orgány, jiné orgány nebo fyzické či právnické osoby.2. Dočasné sklady mohou být otevřeny pro všechny dovozce a ostatní osoby oprávněné nakládat s dováženým zbožím, nebo může být jejich užívání vyhrazeno pouze pr určité osoby.4. NormaDočasné uskladnění lze povolit v případě všech druhů zboží bez ohledu na množství, zemi původu nebo zemi provenience. Zboží, které představuje riziko, že by mohlo ovlivnit ostatní zboží nebo které vyžaduje zvláštní zařízen, se přijme pouze do dočasných skaldů speciálně určených pro tento druh zboží.5. NormaPři umístění zboží do dočasného skladu se požadují pouze doklad obsahující popis zboží při předvedení celním orgánům.SPRÁVA DOČASNÝCH SKLADŮ6. NormaPožadavky na stavbu, vybavení a správu dočasných skladů a pravidla pro skladování zboží, inventarizaci, účetnictví a celní kontrolu stanoví celní orgány.Poznámky:1. Pro účely kontroly celní orgány zejména mohou:- vést nebo požadovat vedení účtů o zboží umístěném v dočasném skladu (buď za použití zvláštních registrů nebo příslušné dokumentace),- provádět nad dočasným skladem stálou nebo občasnou kontrolu,- požadovat, aby se dočasný sklad uzamykal prostřednictvím dvou různých zámků (zámku zúčastněné osoby a celní závěry),- provádět občasnou inventuru zboží v dočasném skladu.2. Zpravidla se požaduje, aby zboží bylo uskladněno v uzamčených prostorách. Rozměrné nebo těžké zboží a zboží s nízkým clem, které představuje malé riziko ztráty, se však často skladuje v neuzavřených prostorách pod celním dohledem.7. NormaVnitrostátní právní předpisy vymezí osobu nebo osoby zodpovědné ze úhradu veškerých dovozních cel a poplatků za zboží umístěné v dočasném skladu, které nejsou vyúčtovány ke spokojenosti celních orgánů.8. NormaJe-li na orgánu nebo osobě spravující dočasný sklad požadována jistota, přijmou celní orgány soubornou jistotu.9. Doporučená praxeVýše jakékoli jistoty se s ohledem na potenciální dovozní cla a poplatky stanoví co nejnižší.10. Doporučená praxeCelní orgány od poskytnutí jistoty upustí v případě, že je dočasný sklad pod odpovídajícím celním dohledem, zejména pokud je-li pod celní závěrou.POVOLENÉ OPERACE11. NormaKaždá osoba oprávněná nakládat se zbožím uloženým v dočasném skladu smí za účelem přípravy celního prohlášení:a) zboží prohlížet;b) zboží vážit;c) případně odebírat vzorky proti zaplacení dovozních cel a poplatků.12. NormaU zboží v dočasném skladu lze provádět běžné operace nezbytné pro zachování tohoto zboží v nezměněném stavu.Poznámka:Běžné operace nezbytné pro zachování zboží v nezměněném stavu mohou zahrnovat čištění, klepání, oprašování, třídění, opravu nebo výměna vadných obalů..13. Doporučená praxeMělo by být povoleno, že se zboží v dočasném skladu za podmínek stanovených celními orgány smí podrobit běžným operacím nezbytným pro usnadnění jejich odstranění ze skladu a jejich dalšího transportu.Poznámka:Jsou to zejména tyto úkony: třídění, dělení, vážení, označování a opatřování nálepkami. Mohou rovněž záležet ve slučování různých zásilek zboží za účelem jejich další dopravy na jediný dopravní a nebo celní doklad (vozová zásilka).DOBA TRVÁNÍ DOČASNÉHO USKLADNĚNÍ14. NormaPokud vnitrostátní právní předpisy stanoví pro dočasné uskladnění lhůtu, měl by povolený čas dovozci umožňovat splnění nezbytné formality pro umístění zboží do celního režimu.Poznámka:Stanovený lhůta se může lišit podle použitého způsobu dopravy a v případě zboží dovezeného po moři by měla být podstatně delší.15. Doporučená praxeNa žádost příslušné osoby a z důvodů, které celní orgány uznají, mohou tyto orgánu původně stanovenou dobu prodloužit.POŠKOZENÍ, ZNIČENÍ, ZTRÁTA NEBO OPUŠTĚNÍ ZBOŽÍ16. NormaZboží poškozené nebo zničené následkem nehody nebo vyšší moci před opuštěním dočasného skladu by mělo být procleno, jako kdyby bylo dovezeno v tomto poškozené nebo zničeném stavu.17. NormaZboží v dočasném skladu, které je zničeno nebo nenávratně ztraceno následkem nehody nebo vyšší moci, nepodléhá dovozním clům a poplatků, za předpokladu, že toto zničení nebo ztráta je ke spokojenosti celních orgánů náležitě vysvětleno.Případný odpad nebo zbytky po zničeném zboží podléhají, jsou-li propuštěny k domácí spotřebě, dovozním clům a poplatkům, které se uplatňují u odpadu a zbytků dovezených v tomto stavu.18. NormaNa žádost osoby oprávněné se zbožím nakládat, lze zboží v dočasném skladu, celé nebo jeho pouze jeho část, přenechat ve prospěch státu, zničeno nebo prohlášeno za komerčně bezcenné v rámci celní kontroly, podle rozhodnutí celních orgánů. Takové přenechání nebo zničení nemá vliv na příjem.Případný odpad nebo zbytky po zničeném zboží podléhají, jsou-li propuštěny k domácí spotřebě, dovozním clům a poplatkům, které se uplatňují u odpadu a zbytků dovezených v tomto stavu.ODEBRÁNÍ ZBOŽÍ Z DOČASNÉHO SKLADU19. NormaKaždá osoba, která má právo se zbožím nakládat, může toto zboží z dočasného skladu odebrat pod podmínkou, že splnila podmínky a formality stanovené v jednotlivých případech.Poznámka:Celní orgány mohou požadovat, aby příslušná osoba doložila, že je se zbožím oprávněna nakládat.ZBOŽÍ NEODEBRANÉ Z DOČASNÉHO SKLADU20. NormaVnitrostátní právní předpisy vymezí postupy, jež se mají použít v případě, že zboží nebylo z dočasného skladu odebráno ve stanovené době21. Doporučená praxePokud je zboží neodebrané z dočasného skladu prodáno celními orgány, výnos z prodeje po odečtení dovozních cel a poplatků a všech dalších poplatků a vzniklých nákladů, bude předán osobě či osobám oprávněným je převzít, pokud je to možné, anebo po určitou dobu ponechán k jejich dispozici.INFORMACE O DOČASNÉM USKLADNĚNÍ22. NormaCelní orgány zajistí, aby si každá zúčastněná osoba mohla snadno opatřit veškeré potřebné informace týkající se dočasného uskladnění zboží.--------------------------------------------------PŘÍLOHA F.1PŘÍLOHA O SVOBODNÝCH CELNÍCH PÁSMECHÚVODNěkteré státy považovaly dlouho za nutné všeobecně podporovat svůj zahraniční obchod a mezinárodní obchod poskytováním neomezených úlev od dovozních cel a poplatků v případě zboží dovezenému do části jejich území, kde se na toto zboží obecně pohlíží jako na zboží mimo jejich celní území. Zboží takto dovezené nepodléhá běžné celní kontrole.V této příloze je dotyčná část území nazývána "svobodným celním pásmem", ačkoli v některých zemích je rovněž známa pod jinými názvy jako "volný přístav" či "volný sklad".Měla by být odlišena komerční svobodná celní pásma a průmyslová svobodná celní pásma. V komerčních svobodných pásmech jsou obecně povoleny pouze operace, které jsou nezbytné pro ochranu zboží, běžná manipulace se zboží s cílem zlepšit jejich obal nebo tržní jakost a na příprava k nakládce. V průmyslových svobodných pásmech jsou povoleny zpracovatelské operace.Ačkoli je zboží dovezené do svobodných celních pásem považováno, pokud jde o dovozní cla a poplatky, za zboží mimo celní území, některá ustanovení dotyčného státu se na ně vztahují, například zákazy a omezení vyplývající z vnitrostátních právních předpisů. Celní úřady provádějí určité kontroly uvnitř svobodného celního pásma zajišťující, že operace zde prováděné jsou v souladu se stanovenými požadavky.Zboží přivezené do svobodného celního pásma z celního území má obvykle nárok na osvobození od dovozních cel nebo poplatků nebo vnitřních cel a poplatků uvalených při vývozu, nebo má nárok na jejich navrácení.Pokud zboží, které nebylo zpracováno ve svobodném celním pásmu, smí být přivezeno na celní území pro účely domácí spotřeby, podléhá dovozním clům a poplatků, jako by bylo dovezeno přímo ze zahraničí. Avšak je možné použít zvláštní způsob vyměřování stanovený vnitrostátními právními předpisy pro zahraniční zboží, které bylo zpracováno ve svobodném celním pásmu, nebo v případě, že použité zboží bylo tuzemského původu nebo bylo dovezeno proti platbě dovozních cel a poplatků a bylo mu poskytnuto osvobození od cla nebo cla a poplatky byly vráceny při vstupu do svobodného celního pásma.V některých zemích jsou celní úlevy srovnatelné s úlevami ve svobodných celních pásmech udělovány i na celém jejich území v rámci jiných celních režimů, jako je režim uskladnění v celním skladu, navracení cla, dočasné použití pro aktivní zušlechťovací styk nebo tranzit.DEFINICEPro účely této přílohy se:a) "svobodným celním pásmem" rozumí část území státu, kde je veškeré zboží vstupující na toto území obecně považováno, pokud jde o dovozní cla a poplatky, za zboží mimo celní území a kde nepodléhá běžné celní kontrole.Poznámka:Je třeba odlišit komerční a průmyslové svobodné celní pásmo. V komerčním celním pásmu je zboží je zboží umístěno do následnou manipulaci a jeho zpracování nebo použití při výrobě je běžně zakázáno. Zboží přijaté do průmyslového svobodného celního pásma může být podrobeno schváleným zpracovatelským operacím;b) "celním územím", na něž se vztahují právní předpisy dotyčného státu;c) "dovozními cly a poplatky" rozumějí cla a veškeré jiné daně, poplatky a různé dávky, které se vybírají při dovozu nebo v souvislosti s dovozem zboží, s výjimkou poplatků a dávek, jejichž výše je omezena přibližnou cenou poskytovaných služeb;d) "celní kontrolou" rozumějí opatření použitá pro zajištění souladu se zákony a nařízeními, za jejichž prosazování celní orgány odpovídají;e) "osobou" rozumí jak fyzická, tak právnická osoba, pokud z kontextu nevyplývá nic jiného.ZÁSADY1. NormaCelní předpisy použitelné ve svobodném celním pásmu se řídí ustanoveními této přílohy.ZŘÍZENÍ SVOBODNÝCH CELNÍCH PÁSEM2. NormaVnitrostátní právní předpisy stanoví požadavky pro zřízení svobodných celních pásem, druhy zboží, které lze do těchto pásem přijímat, a povahu operací, kterým lze zboží podrobovat.Poznámky:1. Svobodná celní pásma jsou obecně zřizována u mořských a říčních přístavů, letišť a na místech s podobnými geografickými výhodami.2. V souladu s ustanoveními vnitrostátních právních předpisů mohu svobodná celní pásma spravovat celní orgány, jiné orgány nebo fyzické či právnické osoby.3. NormaPožadavky na stavbu, vybavení svobodných celních pásem a pravidla pro celní kontrolu stanoví celní orgány.Poznámky:1. Celní orgány mohou požadovat, aby svobodná celní pásma byla uzavřena; mohou rovněž stanovit omezení týkající se způsobu přístupu a vymezit úřední hodiny.2. Pro účely kontroly mohou celní orgány zejména:- mít možnost přístupu do svobodného celního pásma pod stálou nebo občasnou kontrolou,- požadovat, aby osoby přivážející zboží do svobodných celních pásem vedly účetnictví tak, aby oběh zboží mohl být kontrolován,- provádět namátkové kontroly umístěného zboží zajišťující, že zboží bylo podrobeno pouze povoleným operace, a že žádné nepovolené zboží nebylo přijato.4. NormaCelní orgány mají právo provádět kdykoli kontroly zboží uskladněného v provozních prostorách jakékoli osoby přivážející zboží do svobodného celního pásma.5. Doporučená praxeUmístění zboží do svobodného celního pásma by nemělo být založeno na podmínce, že se zboží do svobodného celního pásma přiváží nebo se zde uskladňuje pouze v určitém množství.6. NormaUmístění zboží do svobodného celního pásma se nepovoluje pouze u zboží dovezeného přímo ze zahraničí, ale také u zboží přivezeného z celního území dotyčného státu.Poznámka:Zboží dovezené z celního území dotyčného státu může být zbožím ve volném oběhu nebo zbožím umístěným v celním režimu s podmíněným osvobozením od dovozních cel a poplatků nebo zbožím v režimu umožňujícím provedení zpracovatelských operací.7. NormaPokud u zboží, které může být umístěno do svobodného celního pásma a které má nárok na osvobození od dovozních cel a poplatků při vývozu, tento nárok na osvobození nebo vrácení vznikne ihned po převozu do svobodného celního pásma.8. NormaPokud u zboží, které může být umístěno do svobodného celního pásma a které má nárok na osvobození od vnitřních cel a poplatků při vývozu, tento nárok na osvobození nebo vrácení vznikne ihned po převozu do svobodného celního pásma.Poznámka:Nárok na osvobození od cla nebo jeho vrácení se obvykle uděluje ihned po přivezení zboží do svobodného celního pásma. Ve zvláštních případech může být osvobození nebo vrácení cel podmíněno vývozem zboží z území daného státu. Výjimečně může být požadován také důkaz o příjezdu zboží do země určení.9. NormaUmístění do svobodného celního pásma nelze zamítnout pouze na základě země původu nebo provenience zboží nebo země určení.10. NormaUmístění zboží ze zahraniční do svobodného celního pásma nelze zamítnout pouze proto, že zboží podléhá jiným omezením nebo zákazům, než těm, které vyplývají z veřejné morálky nebo pořádku, veřejného bezpečí, veřejné hygieny nebo zdraví nebo veterinárních či fytopatologických obav, nebo těm, které vyplývají z ochrany patentů, obchodních známek a autorských práv.11. NormaZboží, které představuje riziko, že by mohlo ovlivnit ostatní zboží nebo které vyžaduje zvláštní zařízen, se přijme pouze do svobodných celních pásem speciálně určených pro tento druh zboží.UMÍSTĚNÍ ZBOŽÍ DO SVOBODNÉHO CELNÍHO PÁSMA12. NormaPokud musí být u zboží, které bylo dovezeno do svobodného celního pásma přímo ze zahraničí, aniž by překročilo celní území dotyčného státu, na celním úřadě předložen dokument, pak celní orgány nebudou vyžadovat víc než předložení obchodního nebo jiného oficiálního dokumentu (faktury, průvodky, spedičního účtu, apod.), který obsahuje hlavní údaje o dotyčném zboží.13. Doporučená praxePři umístění zboží, které bylo přivezeno z celního území příslušného státu nebo které toto území překročilo při tranzitu, do svobodného celního pásma se nevyžaduje předložení jiných dokumentů než celního prohlášení, které se běžně požaduje na tomto území při vývozu, zpětném vývozu nebo tranzitu zboží.14. NormaCelní orgány nevyžadují při umístění zboží do svobodného celního pásma jistotu.15. NormaPokud celní orgány provádějí kontrolu zboží určeného pro svobodné celní pásmo, učiní pouze opatření, která jsou považována za nezbytné pro zajištění souladu se zákony a nařízeními, za jejichž prosazování celní orgány odpovídají.Poznámka:Celní úřady mohou zejména zajistit, že se jedná o druh zboží, který je povoleno přivážet do svobodného celního pásma a že byly dodrženy všechny příslušné zákazy a omezení.POVOLENÉ OPERACE16. NormaKromě nakládky, vykládky, překládky a skladování se zboží přijaté do svobodného celního pásma smí podrobovat operacím nezbytným pro jejich zachováním, běžným formám manipulace se zboží s cílem zlepšit jejich obal nebo tržní jakost a přípravě k nakládce, jako rozdělování nákladu, seskupování balíků, třídění a uspořádávání, a přebalování.17. NormaZpracovatelské operace, kterým lze zboží umístěné do svobodného celního pásma podrobit, musí upřesnit příslušné orgány všeobecně a/nebo detailně v nařízení platném po celém svobodném celním pásmu nebo v oprávnění uděleném podniku, který provádí tyto operace.Poznámka:Právo provádět zpracovatelské operace může být podmíněno skutečností, zda navrhované operace považují příslušné orgány za výhodné pro národní ekonomiku.ZBOŽÍ SPOTŘEBOVANÉ VE SVOBODNÉM CELNÍM PÁSMU18. NormaVnitrostátní právní předpisy vymezí případy, kdy zboží, které má být ve svobodném celním pásmu spotřebováno, může být přijato bez cel a poplatků, a stanoví požadavky, které musejí být splněny.Poznámky:1. Volné umístění lze povolit nejenom, pokud jde o dovozní cla a poplatky, ale také pokud jde o vnitřní cla a poplatky2. Lze též povolit volné umístění zařízení, jež jsou výhradně určena k použití uvnitř svobodného celního pásma pro dopravu, skladování a zpracování zboží.PŘEVOD VLASTNICTVÍ19. NormaPřevod vlastnictví zboží přijatého do svobodného celního pásma lze povolitPoznámky:1. Maloobchodní prodej v rámci svobodného celního pásma může být zakázán.2. Zboží umístěné do svobodného celního pásma může být použito pro zásobování lodí a letadel.ZNIČENÍ ZBOŽÍ20. NormaU zboží umístěného do svobodného celního pásma lze povolit zničení nebo prohlášení za komerčně bezcenné v rámci celní kontroly.DÉLKA SETRVÁNÍ VE SVOBODNÉM CELNÍM PÁSMU21. NormaDoba, po kterou zboží setrvá ve svobodném celním pásmu, není nijak omezenaODEBRÁNÍ ZBOŽÍ ZE SVOBODNÉHO CELNÍHO PÁSMA22. NormaMá-li být celním orgánům předložen dokument týkající se zboží, které je po odebrání ze svobodného celního pásma posláno přímo do zahraničí, aniž by muselo překročit celní území dotyčného státu, vyžadují celní orgány pouze předložení obchodního nebo úředního dokumentu (faktury, průvodky, spedičního účtu, apod.), který obsahuje hlavní údaje o dotyčném zboží.23. NormaJediné prohlášení požadované Pro zboží, kterému je povolen vstup na celní území dotyčného státu po opouštění svobodného celního pásma se požaduje pouze celní prohlášení běžně požadované pro celní režimu být deklarace zboží běžně požadovaná pro celní režimy, které jsou pro toto zboží předepsány.24. Doporučená praxeZboží, kterému je povoleno opustit svobodné celní pásmo a přejít na celní území dotyčného státu, má nárok na podmíněné osvobození od cla nebo na platné zpracování za podmínek použitelných pro zboží dovezené přímo ze zahraničí.25. NormaVnitrostátní právní předpisy stanoví okamžik, který je třeba vzít v úvahu při určování hodnoty a množství zboží, které je možné propustit ze svobodného celního pásma pro domácí spotřebu, a související dovozní cla a poplatky.26. NormaVnitrostátní právní předpisy stanoví pro určování výše dovozních cel a poplatků použitelných pro zboží propuštěné pro domácí spotřebu po manipulaci nebo zpracování ve svobodném celním pásmu.Poznámky:1. Výše dovozních cel a poplatků, kterým podléhá zboží propuštěné pro domácí spotřebu po zpracování ve svobodném celním pásmu, může být omezena výší dovozních cel a poplatků uplatněných u zahraničního zboží ve stavu, v němž bylo přivezeno do svobodného celního pásma, plus, v případě, že zboží tuzemského původu nebo zboží dovezené se zaplacením dovozních cel nebo poplatků bylo spotřebováno, prominutá nebo vrácená vnitřní cla a poplatky nebo dovozní cla a poplatky uvalené při vstupu zboží do svobodného celního pásma.2. Zvláštní způsob vyměřování lze stanovit v případě, že zařízení, které bylo použito pro zpracování zboží ve svobodném celním pásmu, bylo do svobodného celního pásma umístěno bez dovozních cel a poplatků.ZRUŠENÍ SVOBODNÉHO CELNÍHO PÁSMA27. NormaV případě zrušení svobodného celního pásma se příslušným osobám poskytne dostatečná doba na převzetí zboží.INFORMACE O SVOBODNÝCH CELNÍCH PÁSEM28. NormaCelní orgány zajistí, aby si každá zúčastněná osoba mohla snadno opatřit veškeré potřebné informace týkající se celních nařízení pro svobodná celní pásma.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/900 ze dne 8. června 2015 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (EaSI)

text:
                  12.6.2015

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 147/19

            ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/900
      ze dne 8. června 2015
      o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (EaSI)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a), čl. 175 třetí pododstavec a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

                  (2)

                  Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.

                  (3)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení a ujednání týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody.

                  (4)

                  Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 151/2014 ze dne 27. června 2014 (3) bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (4).

                  (5)

                  Omezená účast Norska na tomto programu by měla být rozšířena i na osu Progress.

                  (6)

                  Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2015.

                  (7)

                  Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Postoj, který se má jménem Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V Lucemburku dne 8. června 2015.

               Za Radu

               předsedkyně

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

         (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238).

         (4)  Úř. věst. L 342, 27.11.2014, s. 61.

         NÁVRH
         ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2015
         ze dne …,
         kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
         SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 151/2014 ze dne 27. června 2014 (1) bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (2).

                     (2)

                     Omezená účast Norska na tomto programu by měla být rozšířena i na osu Progress.

                     (3)

                     Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2015,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
         Článek 1
         V čl. 15 odst. 8 protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „osa EURES“ nahrazují slovy „osy Progress a EURES“.
         Článek 2
         Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
         Použije se ode dne 1. ledna 2015.
         Článek 3
         Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda nebo předsedkyně

                  tajemníci

                  Smíšeného výboru EHP

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238.

            (2)  Úř. věst. L 342, 27.11.2014, s. 61.

            (*)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


title: 2006/519/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  24. července 2006 , kterým se mění článek 35 dodatku 6 služebního řádu vztahujícího se na zaměstnance Europolu

text:
               26.7.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 203/10

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 24. července 2006,
   kterým se mění článek 35 dodatku 6 služebního řádu vztahujícího se na zaměstnance Europolu
   (2006/519/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na služební řád vztahující se na zaměstnance Europolu stanovený aktem Rady ze dne 3. prosince 1998 (1), a zejména na jeho dodatek 6 o důchodovém systému,
   vzhledem k tomu, že se ukázalo, že není nutné nové vyměření podle čl. 35 odst. 2 uvedeného dodatku 6, a že postup pro výpočet pojistně matematických hodnot podle čl. 35 odst. 1 uvedeného dodatku 6 by měl být používán i nadále,
   ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V článku 35 dodatku 6 služebního řádu vztahujícího se na zaměstnance Europolu se zrušují odstavce 2 a 3 s účinkem od 1. ledna 2004.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí a bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie.

      V Bruselu dne 24. července 2006.

            Za Radu

            předseda

         K. RAJAMÄKI

      (1)  Úř. věst. C 26, 30.1.1999, s. 23. Akt naposledy pozměněný aktem správní rady Europolu ze dne 29. září 2005 (Úř. věst. C 68, 21.3.2006, s. 1).


title: Rozhodnutí ředitele Europolu, ze dne 29. března 2016, kterým se provádí rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol ve věci daní uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu

text:
               4.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 282/3

         ROZHODNUTÍ ŘEDITELE EUROPOLU,
   ze dne 29. března 2016,
   kterým se provádí rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol ve věci daní uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu
   (2016/C 282/03)
   ŘEDITEL EUROPOLU,
   s ohledem na rozhodnutí Rady o zřízení Evropského policejního úřadu („Europol“) ze dne 6. dubna 2009 (1) (dále jen „rozhodnutí o Europolu“) a zejména na čl. 57 odst. 5 a články 62 a 63 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na protokol vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitelů a zaměstnanců Europolu (2) a zejména na článek 10 protokolu,
   s ohledem na rozhodnutí správní rady ze dne 16. listopadu 1999 o přijetí podmínek a postupů, které stanovil Europol, ve věci daní uplatňovaných na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu ve prospěch Europolu (3),
   vzhledem k těmto důvodům:

               1.

               Podle čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu služební řád Europolu (4) a další příslušné nástroje platí i nadále pro zaměstnance, kteří nebyli přijati v souladu s čl. 57 odst. 2 rozhodnutí o Europolu.

               2.

               Ustanovení čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu stanoví, že odchylně od kapitoly 5 služebního řádu Europolu procentní sazba roční úpravy odměn stanovená rozhodnutím Rady v souladu s článkem 65 služebního řádu úředníků Evropské unie (5) platí pro zaměstnance Europolu.

               3.

               Ustanovení čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu se týká pouze prvků odměny zaměstnanců podle kapitoly 5 (články 43 až 55) služebního řádu Europolu a nevztahuje se na daně uplatňované na platy a požitky vyplácené zaměstnancům Europolu, pro které platí služební řád Europolu ve prospěch Europolu.

               4.

               S ohledem na pozměněný postup stanovený v čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu pro úpravu odměn článek 3a přílohy výše uvedeného rozhodnutí správní rady ze dne 16. listopadu 1999 dává řediteli Europolu pravomoc upravit, s platností ode dne 1. července 2010 a poté jednou ročně, částky uvedené v článku 4 zmíněné přílohy, a to stejnou procentní sazbou, jaká se použije podle čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu.

               5.

               Roční úpravu odměn stanovenou v čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu provedl Europol se zpětnou platností k 1. červenci 2011 (6) podle údajů uvedených v nařízení č. (EU) 422/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se s účinkem ode dne 1. července 2011 upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody (7).

               6.

               Roční úpravu odměn stanovenou v čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu provedl Europol se zpětnou platností k 1. červenci 2012 (8) podle údajů uvedených v nařízení Rady č. 423/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se s účinkem ode dne 1. července 2012 upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody (9).

               7.

               Roční úpravu odměn stanovenou v čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu provedl Europol se zpětnou platností k 1. červenci 2013 (10) podle údajů uvedených v nařízení Rady č. 1416/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se s účinkem od 1. července 2013 upravují opravné koeficienty použitelné na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie (11).

               8.

               Roční úpravu odměn stanovenou v čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu provedl Europol se zpětnou platností k 1. červenci 2014 podle údajů uvedených v každoroční aktualizaci ze dne 12. prosince 2014 opravných koeficientů použitelných na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie (12).

               9.

               Daň uplatňovaná na zaměstnance Europolu, pro které platí služební řád Europolu, by měla být upravena tak, aby zohlednila úpravu odměn prováděnou podle čl. 57 odst. 5 rozhodnutí o Europolu,

         ROZHODL TAKTO:
   Článek 1
   S platností ode dne 1. července 2011:

               —

               Částky uvedené v článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999, jak byly aktualizovány rozhodnutím ředitele Europolu ze dne 18. dubna 2014, kterým se provádí rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 (13), jsou platné.

         Článek 2
   S platností ode dne 1. července 2012:

               —

               Částka uvedená v první větě článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999 bude nahrazena částkou 121,45 EUR.

               —

               Částky v eurech uvedené v tabulce, která je součástí článku 4 přílohy rozhodnutí správní rady Europolu ze dne 16. listopadu 1999, budou nahrazeny následujícími.

                           —

                           8 % k částkám v rozmezí od 122,42 do 2 156,39 EUR

                           —

                           10 % k částkám v rozmezí od 2 156,40 do 2 970,10 EUR

                           —

                           12,5 % k částkám v rozmezí od 2 970,11 do 3 403,88 EUR

                           —

                           15 % k částkám v rozmezí od 3 403,89 do 3 865,63 EUR

                           —

                           17,5 % k částkám v rozmezí od 3 865,64 do 4 299,45 EUR

                           —

                           20 % k částkám v rozmezí od 4 299,46 do 4 719,95 EUR

                           —

                           22,5 % k částkám v rozmezí od 4 719,96 do 5 153,75 EUR

                           —

                           25 % k částkám v rozmezí od 5 153,76 do 5 574,25 EUR

                           —

                           27,5 % k částkám v rozmezí od 5 574,26 do 6 008,04 EUR

                           —

                           30 % k částkám v rozmezí od 6 008,05 do 6 428,55 EUR

                           —

                           32,5 % k částkám v rozmezí od 6 428,56 do 6 862,35 EUR

                           —

                           35 % k částkám v rozmezí od 6 862,36 do 7 283,52 EUR

                           —

                           40 % k částkám v rozmezí od 7 283,53 do 7 717,35 EUR

                           —

                           45 % k částkám nad 7 717,36 EUR

         Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po jeho přijetí ředitelem.

      V Haagu dne 29. března 2016.

         Rob WAINWRIGHT

            ředitel Europolu

      (1)  Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

      (2)  Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 2.

      (3)  Úř. věst. C 65, 28.2.2001, s. 6.

      (4)  Akt Rady ze dne 3. prosince 1998, kterým se stanoví služební řád pro zaměstnance Europolu (Úř. věst. C 26, 30.1.1999, s. 23).

      (5)  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.)

      (6)  Oznámení o úpravě základních platů a příplatků platných pro zaměstnance Europolu, na které se vztahuje služební řád podle čl. 57 odst. 5 rozhodnutí Rady s platností ode dne 1. července 2011, 1. července 2012, 1. července 2013 a 1. července 2014 (Úř. věst. C 282, 4.8.2016, s. 6.).

      (7)  Úř. věst. L 129, 30.4.2014, s. 5.

      (8)  Viz poznámka 6.

      (9)  Úř. věst. L 129, 30.4.2014, s. 12.

      (10)  Viz poznámka 6.

      (11)  Úř. věst. L 353, 28.12.2013, s. 24.

      (12)  Úř. věst. C 444, 12.12.2014, s. 10.

      (13)  Úř. věst. C 211, 5.7.2014, s. 13.


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1988 ze dne 22. října 2015 o podpisu Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem na straně druhé jménem Unie

text:
               6.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 290/4

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1988
   ze dne 22. října 2015
   o podpisu Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Kosovem (1) na straně druhé jménem Unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada dne 21. června 2013 zmocnila Komisi k zahájení jednání s Kosovem o dohodě o stabilizaci a přidružení (dále jen „dohoda“). Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním dohody dne 25. července 2014.

               (2)

               Unie a Kosovo mají pevné vazby a společné hodnoty a společně si přejí tyto vazby posílit a navázat úzké a trvalé vztahy založené na vzájemnosti a společném zájmu, které by měly Kosovu umožnit dále posilovat a rozšiřovat jeho vztahy s Unií.

               (3)

               „První dohody o zásadách pro narovnání vztahů“ bylo dosaženo dne 19. dubna 2013 v rámci dialogu, který zprostředkovala Unie.

               (4)

               Dohoda stanoví přidružení mezi Unií a Kosovem, včetně vzájemných práv a povinností, společných postupů a zvláštního řízení. Obsahuje rovněž ustanovení spadající do oblasti působnosti hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii týkající se společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie. Rozhodnutí podepsat dohodu by proto mělo vycházet z právního základu pro přidružení, který Unii umožňuje činit závazky ve všech oblastech, na něž se vztahují Smlouvy, a z právního základu pro dohody v oblastech, na něž se vztahuje hlava V kapitola 2 Smlouvy o Evropské unii.

               (5)

               Jedná se o výlučnou dohodu Unie. Závazky, které má Unie učinit podle této dohody, a spolupráce, kterou má podle této dohody navázat, se vztahují pouze na oblasti, na něž se vztahuje acquis nebo stávající politiky Unie. Podpisem a uzavřením této dohody jakožto výlučné dohody Unie není dotčena povaha ani působnost jakýchkoli obdobných dohod, které budou sjednány v budoucnu. Nejsou jimi dotčeny ani pravomoci orgánů Unie, které jim byly svěřeny Smlouvami, ani postoje orgánů Unie a členských států k pravomocem. Dohoda stanoví rozsáhlou spolupráci v různých oblastech politiky, včetně justice a vnitřních věcí.

               (6)

               Podpisem dohody není dotčen postoj členských států ke statusu Kosova, o němž bude rozhodnuto v souladu s jejich vnitrostátními postupy a mezinárodním právem.

               (7)

               Kromě toho žádný z pojmů ani žádné formulace nebo definice použité v tomto rozhodnutí a v dohodě ani použití nezbytných právních základů pro podpis dohody nepředstavuje uznání Kosova jako nezávislého státu ze strany Unie ani ze strany jednotlivých členských států, které tento krok doposud neučinily. V této souvislosti je vhodné, aby Unie při podpisu této dohody vydala prohlášení v tomto smyslu.

               (8)

               Pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Evropského společenství pro atomovou energii, řídí se podpis dohody zvláštním postupem.

               (9)

               Dohoda by měla být podepsána,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Kosovem jménem Unie se schvaluje, pokud jde o části spadající do oblasti působnosti Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, s výhradou uzavření uvedené dohody. (2)

   Článek 2
   Prohlášení jménem Unie připojené k tomuto rozhodnutí se schvaluje jménem Unie.
   Článek 3
   Tímto rozhodnutím není dotčen postoj členských států a Unie ke statusu Kosova.
   Článek 4
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 5
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 22. října 2015.

            Za Radu

            předseda

         F. ETGEN

      (1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

      (2)  Znění dohody bude zveřejněno současně s rozhodnutím o jejím uzavření.

      Prohlášení jménem Unie

         „Rozhodnutím podepsat dohodu o stabilizaci a přidružení s výhradou jejího pozdějšího uzavření, včetně právních základů použitých v tomto ohledu, nejsou dotčeny postoje členských států ke statusu Kosova a toto rozhodnutí nepředstavuje uznání Kosova (1) jako nezávislého státu ze strany Unie ani ze strany jednotlivých členských států, které tento krok doposud neučinily.“

         (1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.


title: 2014/694/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 29. září 2014 o jmenování tří francouzských členů a dvou francouzských náhradníků Výboru regionů

text:
               3.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 289/22

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 29. září 2014
   o jmenování tří francouzských členů a dvou francouzských náhradníků Výboru regionů

      (2014/694/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh francouzské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Bruna BOURG-BROCA, pana Michela DELEBARRA a pana Jeana-Luise JOSEPHA se uvolnila tři místa členů Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení mandátu pana Jeana-Michela DACLINA a paní Claudine LEDOUXOVÉ se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenováni:

               a)

               jako členové:

                           —

                           pan Bruno BOURG-BROC, Conseiller municipal de Châlons-en-Champagne (změna mandátu)

                           —

                           pan Michel DELEBARRE, Conseiller municipal de Dunkerque (změna mandátu)

                           —

                           paní Françoise MESNARDOVÁ, Maire de Saint-Jean d'Angély

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           —

                           paní Karine DOGNIN-SAUZEOVÁ, Adjointe au Maire de Lyon

                           —

                           pan Dominique LEVEQUE, Maire d'Aÿ.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 29. září 2014.

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: 2014/719/SZBP: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUTM MALI/3/2014 ze dne 9. října 2014 o jmenování velitele mise EU pro vojenskou misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) a o zrušení rozhodnutí EUTM MALI/1/2014

text:
               18.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 300/49

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUTM MALI/3/2014
   ze dne 9. října 2014
   o jmenování velitele mise EU pro vojenskou misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) a o zrušení rozhodnutí EUTM MALI/1/2014

      (2014/719/SZBP)

   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/34/SZBP ze dne 17. ledna 2013 o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) (1), a zejména na článek 5 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 2013/34/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 38 Smlouvy o Evropské unii týkajících se výkonu politické kontroly a strategického řízení mise EUTM Mali, včetně rozhodnutí o jmenování následných velitelů mise EU.

               (2)

               Dne 18. března 2014 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUTM MALI/1/2014 (2), kterým jmenoval brigádního generála Marca RUDKIEWICZE velitelem mise EU EUTM Mali.

               (3)

               Dne 26. září 2014 navrhlo Španělsko, aby byl novým velitelem mise EU pro misi EUTM Mali jmenován brigádní generál Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL jako nástupce brigádního generála Marca RUDKIEWICZE.

               (4)

               Dne 30. září 2014 doporučil Vojenský výbor EU Politickému a bezpečnostnímu výboru, aby velitelem mise EU pro misi EUTM Mali jmenoval brigádního generála Alfonsa GARCÍU-VAQUERA PRADALA jako nástupce brigádního generála Marca RUDKIEWICZE.

               (5)

               Rozhodnutí EUTM MALI/1/2014 by mělo být zrušeno.

               (6)

               V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Brigádní generál Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL je od 24. října 2014 jmenován velitelem mise EU pro vojenskou misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali).
   Článek 2
   Rozhodnutí EUTM MALI/1/2014 se zrušuje.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 9. října 2014

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 14, 18.1.2013, s. 19.

      (2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUTM MALI/1/2014 ze dne 18. března 2014 o jmenování velitele mise EU pro vojenskou misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku malijských ozbrojených sil (EUTM Mali) (Úř. věst. L 95, 29.3.2014, s. 30).