title: Rozhodnutí Komise (EU) 2016/1756 ze dne 28. září 2016, kterým se stanoví postoj Evropské unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o revizi specifikací displejů zahrnutých v příloze C uvedené dohody (Text s významem pro EHP)

text:
                  1.10.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 268/90

            ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/1756
      ze dne 28. září 2016,
      kterým se stanoví postoj Evropské unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o revizi specifikací displejů zahrnutých v příloze C uvedené dohody
      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/107/EU ze dne 13. listopadu 2012 o podpisu a uzavření Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou Unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dohoda umožňuje, aby Evropská komise spolu s Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (dále jen „EPA“) vypracovaly a pravidelně revidovaly společné specifikace kancelářských přístrojů, a tudíž pozměnily přílohu C dohody.

                  (2)

                  Postoj, který má Evropská unie zaujmout ke změně specifikací, stanoví Komise.

                  (3)

                  Opatření stanovená tímto rozhodnutím zohledňují stanovisko Kanceláře Evropské unie Energy Star, na niž odkazuje článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 (2).

                  (4)

                  Specifikace displejů stanovené v části I přílohy C by měly být zrušeny a nahrazeny specifikacemi připojenými k tomuto rozhodnutí,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Jediný článek
      Na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky mají řídící subjekty přijmout rozhodnutí o revizi specifikací stanovených v příloze C uvedené dohody. Postoj, který má Evropská unie zaujmout k uvedenému rozhodnutí o specifikacích displejů v příloze C uvedené dohody, vychází z připojeného návrhu rozhodnutí.

         Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
         V Bruselu dne 28. září 2016.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 63, 6.3.2013, s. 5.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Unie na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1).

         PŘÍLOHA I

            NÁVRH ROZHODNUTÍ
            ze dne …
            řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o revizi specifikací displejů zahrnutých v příloze C uvedené dohody
            ŘÍDÍCÍ SUBJEKTY,
            s ohledem na Dohodu mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na článek XII uvedené dohody,
            vzhledem k tomu, že specifikace „displejů“ by měla být revidována,
            ROZHODLY TAKTO:
            Část I. „Displeje“ přílohy C Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky se nahrazuje částí I. „Displeje“, která následuje.
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění. Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno oběma spolupředsedy.

               Ve Washingtonu dne […]

                     za Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA)

               V Bruselu dne […]

                     za Evropskou unii

         PŘÍLOHA II

            PŘÍLOHA C

               ČÁST II DOHODY

            I.   SPECIFIKACE DISPLEJŮ (verze 7.0)
            1.   Definice

                        A)

                        Typy výrobků:
                        1)   Elektronický displej („displej“): výrobek s obrazovkou a s ní související elektronikou, často zabudovaných v jednom krytu, jehož primární funkcí je produkce vizuálních informací z 1) počítače, pracovní stanice nebo serveru prostřednictvím jednoho nebo více vstupů (např. VGA, DVI, HDMI, DisplayPort, IEEE 1394, USB), 2) externího zařízení k ukládání dat (např. paměťové jednotky USB, paměťové karty) či 3) síťového připojení.
                        a)   Monitor: elektronický displej určený pro sledování jednou osobou v kancelářském prostředí.
                        b)   Informační displej: elektronický displej určený pro sledování více osobami v jiných než kancelářských prostředích, např. v prodejnách nebo obchodních domech, restauracích, muzeích, hotelech, na venkovních prostranstvích, letištích, v konferenčních sálech nebo učebnách. Pro účely této specifikace se displej klasifikuje jako informační displej, pokud splňuje dvě nebo více z těchto kritérií:

                                    1)

                                    úhlopříčka obrazovky je větší než 30 palců;

                                    2)

                                    maximální uváděný jas je vyšší než 400 kandel na čtvereční metr;

                                    3)

                                    hustota pixelů je nejvýše 5 000 pixelů na čtvereční palec, nebo

                                    4)

                                    dodává se bez podstavce.

                        B)

                        Provozní režimy:
                        1)   Režim „zapnuto“: režim, ve kterém je displej aktivován a poskytuje hlavní funkci.
                        2)   Režim spánku: režim s nízkou spotřebou energie, v němž displej poskytuje jednu či více jiných než hlavních ochranných funkcí nebo stálých funkcí.

                           Poznámka: Režim spánku může sloužit k těmto funkcím: usnadnění aktivace režimu „zapnuto“ pomocí dálkového spínače, dotykové technologie, vnitřního čidla nebo časovače, zobrazování informací nebo stavu včetně hodin, podpora funkcí využívajících čidla nebo udržování spojení s počítačovou sítí.
                        3)   Režim „vypnuto“: režim, kdy je displej připojen ke zdroji napájení, neprodukuje žádné vizuální informace a nelze jej přepnout do žádného jiného režimu pomocí dálkového ovladače, vnitřního signálu nebo vnějšího signálu.

                           Poznámka: Displej smí tento režim opustit, pouze pokud uživatel přímo použije integrovaný vypínač nebo ovládací prvek. Některé výrobky nemusí mít režim „vypnuto“.

                        C)

                        Vizuální vlastnosti:
                        1)   Okolní světelné podmínky: kombinace osvětlení v prostředí kolem displeje, např. v obývacím pokoji nebo v kanceláři.
                        2)   Automatické řízení jasu: automatický mechanismus k ovládání jasu displeje v závislosti na okolních světelných podmínkách.

                           Poznámka: Má-li funkce automatického řízení jasu řídit jas displeje, musí být zapnuta.
                        3)   Barevný rozsah: oblast barevného rozsahu se uvádí jako procentní část barevného prostoru CIE LUV 1976 u′ v′ a vypočte se dle bodu 5.18 Gamut Area (Oblast barevného rozsahu) normy Information Display Measurements Standard (Norma pro měření elektronických displejů) verze 1.03.

                           Poznámka: Případná podpora barevného rozsahu v neviditelných oblastech se nezapočítává. Velikost barevného prostoru se musí vyjádřit jako procentní část pouze viditelné oblasti barevného prostoru CIE LUV.
                        4)   Jas: fotometrická měrná veličina vyjadřující svítivost (intenzitu) světla putujícího v daném směru na jednotku plochy, udávaná v kandelách na metr čtvereční (cd/m2).
                        a)   Maximální uváděný jas: maximální jas, kterého může displej dosáhnout v režimu „zapnuto“ v předvoleném nastavení a který uvádí výrobce například v uživatelské příručce.
                        b)   Maximální naměřený jas: maximální naměřený jas, kterého může displej dosáhnout ručním nastavením ovládacích prvků, například jasu a kontrastu.
                        c)   Jas při dodání: jas displeje při předvoleném továrním nastavení, které výrobce volí pro běžné domácí použití nebo použití na relevantním trhu.
                        5)   Nativní vertikální rozlišení: počet fyzických řádků podél svislé osy displeje ve viditelné oblasti displeje.

                           Poznámka: Displej s rozlišením obrazovky 1 920 × 1 080 (horizontálně × vertikálně) by měl nativní vertikální rozlišení 1 080.
                        6)   Plocha obrazovky: viditelná plocha displeje, na níž se vytvářejí obrazy.

                           Poznámka: Plocha obrazovky se vypočte jako součin viditelné šířky obrazu a viditelné výšky obrazu. U zakřivených obrazovek se šířka a výška měří podél zakřivení displeje.

                        D)

                        Další funkce a vlastnosti:
                        1)   Připojení typu „most“: fyzické spojení mezi dvěma řadiči rozbočovačů (např. USB, Firewire).

                           Poznámka: Připojení typu „most“ umožňuje rozšířit porty, zpravidla za účelem přemístění portů na vhodnější místo nebo zvýšení počtu dostupných portů.
                        2)   Plné síťové připojení: schopnost displeje udržovat spojení s počítačovou sítí v režimu spánku. Spojení displeje, jeho síťových služeb a jeho aplikací s počítačovou sítí se udržuje, i když jsou některé komponenty displeje vypnuty. Displej může rozhodnout o přechodu mezi režimy spotřeby energie na základě přijetí síťových dat ze vzdálených síťových zařízení, ale jinak by měl zůstat v režimu spánku, pokud neobdržel požadavek na služby od vzdáleného síťového zařízení.

                           Poznámka: Plné síťové připojení se neomezuje jen na určitou sadu protokolů. Nazývá se rovněž funkcí „network proxy“ a popisuje jej norma ECMA-393.
                        3)   Čidlo přítomnosti osob: zařízení, které se používá ke zjištění přítomnosti člověka před displejem nebo v jeho okolí.

                           Poznámka: Čidlo přítomnosti osob se zpravidla používá k přepínání displeje mezi režimem „zapnuto“ a režimem spánku.
                        4)   Dotyková technologie: umožňuje uživateli pracovat s výrobkem tím, že se dotýká oblastí na obrazovce displeje.
                        5)   Zásuvný modul: modulární zásuvné zařízení, které poskytuje jednu nebo více následujících funkcí, aniž by mělo výslovně za účel poskytovat obecné výpočetní funkce:

                                    a)

                                    zobrazování obrazů, zrcadlení vzdáleného obsahu přenášeného prostřednictvím streamingu nebo jiné zobrazování obsahu z místních nebo vzdálených zdrojů na obrazovce, nebo

                                    b)

                                    zpracování dotykových signálů.

                           Poznámka: Moduly, které poskytují jakékoli další možnosti vstupu, se pro účely této specifikace nepovažují za zásuvné moduly.

                        E)

                        Skupina výrobků: skupina modelů výrobku, které 1) jsou vyrobeny stejným výrobcem, 2) mají stejnou plochu obrazovky, rozlišení a maximální uváděný jas a 3) mají společnou základní konstrukci obrazovky. Modely v rámci skupiny výrobků se mohou navzájem lišit jednou nebo více vlastnostmi či funkcemi. U displejů přijatelné variace v rámci skupiny výrobků zahrnují:

                                    1)

                                    vnější kryt;

                                    2)

                                    počet a typ rozhraní;

                                    3)

                                    počet a typ datových, síťových nebo periferních portů a

                                    4)

                                    výpočetní a paměťovou kapacitu.

                        F)

                        Reprezentativní model: konfigurace výrobku, která se zkouší za účelem získání osvědčení ENERGY STAR a má se jako ENERGY STAR označovat a uvádět na trh.

                        G)

                        Zdroj napájení
                        1)   Externí zdroj napájení: externí napájecí obvod, který slouží k přeměně napětí z elektrorozvodné sítě v domácnosti na stejnosměrné napětí nebo na nižší střídavé napětí za účelem provozování spotřebního výrobku.
                        2)   Stejnosměrný standard: způsob přenosu stejnosměrného výkonu s využitím zavedeného technického standardu, který umožňuje interoperabilitu „plug-and-play“.

                           Poznámka: Běžné příklady jsou USB a napájení po síti Ethernet (Power-over-Ethernet). Stejnosměrný standard obvykle zahrnuje napájení i komunikaci po témže kabelu, ale není to podmínkou, jako v případě standardu 380 V stejnosměrných.

                  2.   Oblast působnosti

            2.1   Zahrnuté výrobky
            2.1.1   K získání osvědčení ENERGY STAR jsou způsobilé výrobky, které odpovídají definici displeje uvedené v tomto dokumentu a jsou napájeny přímo z elektrorozvodné sítě, z externího zdroje napájení nebo ze stejnosměrného standardu, kromě výrobků uvedených v bodě 2.2. Typickými výrobky, které by byly způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace, jsou:

                        i)

                        monitory,

                        ii)

                        monitory s funkcí přepojování klávesnice, videa a myši (KVM),

                        iii)

                        informační displeje a

                        iv)

                        informační displeje a monitory se zásuvnými moduly.

                  2.2   Vyloučené výrobky
            2.2.1   Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, včetně televizorů a počítačů (počítačů typu tenký klient, počítačů typu slate/tablet, přenosných počítačů typu „vše v jednom“, integrovaných stolních počítačů), nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese http://www.eu-energystar.org/specifications.htm.
            2.2.2   Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:

                        i)

                        výrobky se zabudovaným televizním tunerem,

                        ii)

                        displeje s integrovanými nebo vyměnitelnými bateriemi, které jsou určeny k podpoře hlavní funkce bez připojení k elektrorozvodné síti nebo externímu stejnosměrnému napájení nebo k podpoře mobility zařízení (např. elektronické čtečky, bateriové digitální fotorámečky), a

                        iii)

                        výrobky, které musí splňovat předpisy EU pro zdravotnické prostředky, jež zakazují funkce řízení spotřeby energie, a/nebo které nemají stav spotřeby energie splňující definici režimu spánku.

                  3.   Kritéria způsobilosti

            3.1   Platné číslice a zaokrouhlování
            3.1.1   Veškeré výpočty se provádí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami.
            3.1.2   Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení požadavků specifikace pomocí přímo naměřených nebo vypočítaných hodnot bez případného přínosu zaokrouhlování.
            3.1.3   Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování Evropské komisi, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v příslušných požadavcích specifikace.
            3.2   Obecné požadavky na monitory a informační displeje
            3.2.1   Externí zdroje napájení: externí zdroje napájení dodávající jedno nebo více napětí musí při zkoušce podle zkušební metody Uniform Test Method for Measuring the Energy Consumption of External Power Supplies, Appendix Z to 10 CFR Part 430 (jednotná zkušební metoda pro měření spotřeby energie externích napájecích zdrojů, dodatek Z k hlavě 10 části 430 sbírky federálních právních předpisů USA) splňovat požadavky na výkonnost úrovně VI nebo vyšší podle protokolu International Efficiency Marking Protocol (mezinárodní protokol označování účinnosti).

                        i)

                        Externí zdroje napájení dodávající jedno nebo více napětí musí nést označení úrovně VI nebo vyšší.

                        ii)

                        Další informace o protokolu označování účinnosti jsou k dispozici na adrese http://www.regulations.gov/#!documentDetail;D=EERE-2008-BT-STD-0005-0218.

                  3.2.2   Řízení spotřeby:

                        i)

                        Výrobky musí nabízet minimálně jednu funkci řízení spotřeby, která je standardně zapnutá a kterou lze použít k automatickému přechodu z režimu spánku do režimu „zapnuto“, a to buď pomocí připojeného hostitelského zařízení, nebo interně (např. podpora signalizace VESA DPMS, která je standardně zapnuta).

                        ii)

                        Výrobky, které vytvářejí obsah k zobrazení z jednoho nebo více vnitřních zdrojů, musí mít standardně zapnuté čidlo nebo časovač k automatické aktivaci režimu spánku nebo režimu „vypnuto“.

                        iii)

                        U výrobků s interní výchozí prodlevou, po níž výrobek přejde z režimu „zapnuto“ do režimu spánku nebo režimu „vypnuto“, musí být tato prodleva uvedena.

                        iv)

                        Monitory musí automaticky přejít do režimu spánku nebo do režimu „vypnuto“ do 5 minut po odpojení od hostitelského počítače.

                  3.2.3   Informační displeje musí vykazovat skutečný účiník v režimu „zapnuto“ podle bodu 5.2.F) zkušební metody ENERGY STAR nejméně 0,7.
            3.3   Energetické požadavky na počítačové monitory
            3.3.1   Celková spotřeba energie v kWh se vypočte z naměřených hodnot podle rovnice 1.

               Rovnice 1

               Výpočet celkové spotřeby energie

               ETEC
                = 8,76 × (0,35 × PON
                + 0,65 × PSLEEP
               )
            kde:

                        —

                        ETEC je vypočtená celková spotřeba energie v kWh,

                        —

                        PON je naměřený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech,

                        —

                        PSLEEP je naměřený příkon v režimu spánku ve wattech a

                        —

                        výsledek se pro účely vykazování zaokrouhlí na nejbližší desetinu kWh.

                  3.3.2   Maximální celková spotřeba energie (ETEC_MAX) v kWh pro monitory se vypočte podle tabulky 1.

               Tabulka 1

               Výpočet maximální celkové spotřeby energie (ETEC_MAX) v kWh pro monitory

                        Plocha (čtvereční palce)

                        ETEC Max (kWh)
                        kde:Aviditelná plocha obrazovky ve čtverečních palcích,rrozlišení obrazovky v megapixelech.Výsledek se pro účely vykazování zaokrouhlí na nejbližší desetinu kWh.

                        A < 130

                        (6,13 × r) + (0,06 × A) + 9

                        130 ≤ A < 150

                        (6,13 × r) + (0,69 × A) – 72,38

                        150 ≤ A < 180

                        (6,13 × r) + (0,21 × A) – 0,50

                        180 ≤ A < 200

                        (6,13 × r) + (0,05 × A) + 28

                        200 ≤ A < 230

                        (6,13 × r) + (0,03 × A) + 31,33

                        230 ≤ A < 280

                        (6,13 × r) + (0,2 × A) – 7

                        280 ≤ A < 300

                        (6,13 × r) + 49

                        300 ≤ A < 500

                        (6,13 × r) + (0,2 × A) – 11

                        A ≥ 500

                        (6,13 × r) + 89

                  3.3.3   U všech monitorů musí být vypočtená celková spotřeba energie (ETEC) v kWh menší nebo rovna maximální celkové spotřebě energie (ETEC_MAX) s použitelnými zvýšeními a úpravami (uplatněnými nejvýše jednou), která se vypočte podle rovnice 2.

               Rovnice 2

               Požadavek na celkovou spotřebu energie pro monitory

               ETEC
                ≤ (ETEC_MAX
                + EEP
                + EABC
                + EN
                + EOS
                + ET
               ) × effAC_DC

            kde:

                        —

                        ETEC je celková spotřeba energie v kWh vypočtená podle rovnice 1,

                        —

                        ETEC_MAX je požadavek na maximální celkovou spotřebu energie v kWh vypočtený podle tabulky 1,

                        —

                        EEP je přípustné zvýšení pro displeje s vylepšenými vlastnostmi v kWh podle bodu 3.3.4,

                        —

                        EABC je přípustné zvýšení pro automatické řízení jasu v kWh podle rovnice 4,

                        —

                        EN je přípustné zvýšení pro plné síťové připojení v kWh podle tabulky 3,

                        —

                        EOS je přípustné zvýšení pro čidlo přítomnosti osob v kWh podle tabulky 4,

                        —

                        ET je přípustné zvýšení pro dotykovou technologii v kWh podle rovnice 5 a

                        —

                        effAC_DC je standardní úprava k zohlednění ztrát při přeměně střídavého napětí na stejnosměrné, k nimž dochází v zařízení, které displej napájí, a činí 1,0 pro displeje se střídavým napájením a 0,85 pro displeje se stejnosměrným standardem.

                  3.3.4   U monitorů, které splňují níže uvedené požadavky na displeje s vylepšenými vlastnostmi, se v rovnici 2 použije pouze jedno z přípustných zvýšení uvedených v tabulce 2:

                        i)

                        kontrastní poměr minimálně 60:1, měřeno pod horizontálním pozorovacím úhlem nejméně 85° od normály ploché obrazovky a nejméně 83° od normály zakřivené obrazovky, s nasazeným nebo sejmutým krycím sklem obrazovky,

                        ii)

                        nativní rozlišení alespoň 2,3 megapixelu a

                        iii)

                        barevný rozsah alespoň 32,9 % CIE LUV.

               Tabulka 2

               Výpočet přípustného zvýšení spotřeby pro displeje s vylepšenými vlastnostmi

                        Kritérium barevného rozsahu

                        EEP (kWh)
                        kde:
                        ETEC_MAX je požadavek na maximální celkovou spotřebu energie v kWh a
                        r = rozlišení obrazovky v megapixelech.

                        Podporovaný barevný rozsah je nejméně 32,9 % CIE LUV.

                        Podporovaný barevný rozsah je nejméně 38,4 % CIE LUV.

                        0,65 × (ETEC_MAX
                            – 6,13 × r)

               Poznámka: Podpora více než 99 % barevného prostoru sRGB u daného modelu znamená podporu 32,9 % CIE LUV a podpora více než 99 % Adobe RGB odpovídá podpoře 38,4 % CIE LUV.
            3.3.5   U monitorů se standardně zapnutým automatickým řízením jasu se k hodnotě ETEC_MAX v rovnici 2 přičte přípustné zvýšení (EABC) vypočtené podle rovnice 4, pokud snížení příkonu v režimu „zapnuto“ (RABC) vypočtené podle rovnice 3 je větší nebo rovno 20 %.

               Rovnice 3

               Výpočet snížení příkonu v režimu „zapnuto“ při standardně zapnutém automatickém řízení jasu

            kde:

                        —

                        RABC je procentní snížení příkonu v režimu „zapnuto“ díky automatickému řízení jasu,

                        —

                        P300 je příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech, měřeno při úrovni okolního osvětlení 300 luxů podle bodu 6.4 zkušební metody, a

                        —

                        P12 je příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech, měřeno při úrovni okolního osvětlení 12 luxů podle bodu 6.4 zkušební metody.

               Rovnice 4

               Přípustné zvýšení spotřeby pro monitory s automatickým řízením jasu (EABC)

               EABC
                = 0,05 × ETEC_MAX

            kde:

                        —

                        EABC je přípustné zvýšení spotřeby pro automatické řízení jasu v kWh a

                        —

                        ETEC_MAX je maximální celková spotřeba energie v kWh podle tabulky 1.

                  3.3.6   U výrobků s potvrzeným plným síťovým připojením podle bodu 6.7 zkušební metody ENERGY STAR se použije přípustné zvýšení podle tabulky 3.

               Tabulka 3

               Přípustné zvýšení spotřeby pro monitory s plným síťovým připojením (EN)

            EN (kWh)
            2,9
            3.3.7   U výrobků zkoušených s aktivním čidlem přítomnosti osob se použije přípustné zvýšení stanovené v tabulce 4.

               Tabulka 4

               Přípustné zvýšení spotřeby pro monitory s dalšími funkcemi (EOS)

                        Typ

                        Přípustné zvýšení (kWh)

                        Čidlo přítomnosti osob
                        EOS

                        1,7

                  3.3.8   U výrobků zkoušených s aktivní dotykovou technologií v režimu „zapnuto“ se použije přípustné zvýšení podle rovnice 5.

               Rovnice 5

               Přípustné zvýšení spotřeby pro monitory s dotykovou technologií (ET)

               ET
                = 0,15 × ETEC_MAX

            kde:

                        —

                        ET je přípustné zvýšení spotřeby pro dotykovou technologii v kWh a

                        —

                        ETEC_MAX je maximální celková spotřeba energie v kWh podle tabulky 1.

                  3.4   Požadavky na režim „zapnuto“ pro informační displeje
            3.4.1   Maximální příkon v režimu „zapnuto“ (PON_MAX) ve wattech se vypočte podle rovnice 6.

               Rovnice 6

               Výpočet maximálního příkonu v režimu „zapnuto“ (PON_MAX) ve wattech pro informační displeje

               PON_MAX
                = (4,0 × 10– 5 ×  × A) + 119 × tanh(0,0008 × (A – 200,0) + 0,11) + 6
            kde:

                        —

                        PON_MAX je maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech,

                        —

                        A je plocha obrazovky ve čtverečních palcích,

                        —

                         je maximální naměřený jas displeje v kandelách na metr čtvereční, měřeno podle bodu 6.2 zkušební metody,

                        —

                        tanh je funkce hyperbolický tangens a

                        —

                        výsledek se pro účely vykazování zaokrouhlí na nejbližší desetinu wattu.

               Rovnice 7

               Požadavek na příkon v režimu „zapnuto“ pro informační displeje

               PON
                ≤ PON_MAX
                + PABC

            kde:

                        —

                        PON je příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech, měřeno podle bodu 6.3 nebo 6.4 zkušební metody,

                        —

                        PON_MAX je maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech podle rovnice 6 a

                        —

                        PABC je přípustné zvýšení příkonu v režimu „zapnuto“ pro automatické řízení jasu ve wattech podle rovnice 8.

                  3.4.2   U informačních displejů se standardně zapnutým automatickým řízením jasu se k příkonu PON_MAX vypočtenému podle rovnice 6 přičte přípustné zvýšení příkonu (PABC) vypočtené podle rovnice 8, pokud snížení příkonu v režimu „zapnuto“ (RABC) vypočtené podle rovnice 3 je větší nebo rovno 20 %.

               Rovnice 8

               Výpočet přípustného zvýšení příkonu v režimu „zapnuto“ pro informační displeje se standardně zapnutým automatickým řízením jasu

               PABC
                = 0,05 × PON_MAX

            kde:

                        —

                        PABC je přípustné zvýšení naměřeného příkonu v režimu „zapnuto“ pro automatické řízení jasu ve wattech a

                        —

                        PON_MAX je požadovaný maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech.

                  3.5   Požadavky na režim spánku pro informační displeje
            3.5.1   Naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) ve wattech nesmí přesáhnout součet požadavku na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) a případných zvýšení (použitých nejvýše jednou) podle rovnice 9.

               Rovnice 9

               Požadavek na příkon v režimu spánku pro informační displeje

            kde:

                        —

                        PSLEEP je naměřený příkon v režimu spánku ve wattech,

                        —

                        PSLEEP_MAX je požadovaný maximální příkon v režimu spánku ve wattech podle tabulky 5,

                        —

                        PN je přípustné zvýšení pro plné síťové připojení ve wattech podle tabulky 6,

                        —

                        POS je přípustné zvýšení pro čidlo přítomnosti osob ve wattech podle tabulky 7 a

                        —

                        PT je přípustné zvýšení pro dotykovou technologii ve wattech podle tabulky 7.

               Tabulka 5

               Požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) pro informační displeje

            PSLEEP_MAX

            (W)
            0,5
            3.5.2   U výrobků s potvrzeným plným síťovým připojením podle bodu 6.7 zkušební metody ENERGY STAR se použije přípustné zvýšení podle tabulky 6.

               Tabulka 6:

               Přípustné zvýšení příkonu pro informační displeje s plným síťovým připojením

            PN

            (W)
            3,0
            3.5.3   U výrobků zkoušených s čidlem přítomnosti osob nebo dotykovou technologií aktivními v režimu spánku se použijí přípustná zvýšení stanovená v tabulce 7.

               Tabulka 7

               Přípustné zvýšení příkonu v režimu spánku pro informační displeje s dalšími funkcemi

                        Typ

                        Úhlopříčka obrazovky
                        (palce)

                        Přípustné zvýšení (W)

                        Čidlo přítomnosti osob
                        POS

                        Všechny

                        0,3

                        Dotyková funkce
                        PT

                        (použije se pouze pro informační displeje s úhlopříčkou větší než 30 palců)

                        ≤ 30

                        0,0

                        > 30

                        1,5

                  3.6   Požadavky na režim „vypnuto“ pro všechny displeje
            3.6.1   Výrobek nemusí mít režim „vypnuto“, aby byl způsobilý k získání osvědčení. U výrobků, které mají režim „vypnuto“, musí být naměřený příkon v režimu „vypnuto“ (POFF) nižší nebo rovný požadavku na maximální příkon v režimu „vypnuto“ (POFF_MAX) v tabulce 8.

               Tabulka 8

               Požadavek na maximální příkon v režimu „vypnuto“ (POFF_MAX)

            POFF_MAX

            (W)
            0,5
            3.7   Požadavky na uvádění jasu
            3.7.1   Maximální uváděný jas a maximální naměřený jas se uvádí u všech výrobků; jas při dodání se uvádí u všech výrobků kromě výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu.
            4.   Požadavky na zkoušky

            4.1   Zkušební metody
            4.1.1   K určení způsobilosti pro získání osvědčení ENERGY STAR se použijí zkušební metody uvedené v tabulce 9.

               Tabulka 9

               Zkušební metody k určení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR

                        Typ výrobku

                        Zkušební metoda

                        Všechny typy výrobků a úhlopříčky obrazovek

                        Zkušební metoda ENERGY STAR pro stanovení spotřeby energie u displejů

                        Displeje s vylepšenými vlastnostmi

                           International Committee for Display Metrology (ICDM) Information Display Measurements Standard (Norma ICDM pro měření elektronických displejů) – verze 1.03

                        Displeje s plným síťovým připojením

                        CEA-2037-A, Determination of Television Set Power Consumption (Stanovení spotřeby televizorů)

                  4.2   Počet jednotek požadovaných pro zkoušky
            4.2.1   K provedení zkoušky se vybere jedna jednotka reprezentativního modelu definovaného v bodě 1.
            4.2.2   Pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, považuje se za reprezentativní model konfigurace výrobku, která u každé kategorie výrobků v rámci skupiny představuje nejhorší případ požadovaného příkonu.
            5.   Uživatelské rozhraní

            5.1   Výrobcům se doporučuje, aby své výrobky navrhovali v souladu s normou IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments (norma pro prvky uživatelského rozhraní k řízení spotřeby elektronických zařízení používaných v kancelářském/spotřebitelském prostředí). Podrobnosti viz http://energy.lbl.gov/controls/.
            6.   Datum účinnosti

            6.1   Datum účinnosti: verze 7.0 specifikace ENERGY STAR pro displeje nabývá účinnosti k datu účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétnímu kusu a jde o datum, kdy se určitý kus považuje za zcela zkompletovaný.
            6.2   Budoucí revize specifikace: Evropská komise si vyhrazuje právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.
            7.   Zvažované budoucí revize

            7.1   Omezení stejnosměrného příkonu v režimu „zapnuto“: EPA a Evropská komise mají zájem zvážit samostatný požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ pro výrobky se stejnosměrným standardem, který nevyžaduje výpočet přeměny střídavého proudu na stejnosměrný. EPA a Evropská komise očekávají, že popularita těchto výrobků na trhu poroste díky nejnovější normě USB a rády obdrží další údaje o těchto výrobcích ze zkoušek při přímém stejnosměrném napájení.

               KONEČNÁ ZKUŠEBNÍ METODA PRO DISPLEJE

               Revize ze září 2015

            1.   Přehled

            K určení toho, zda výrobek splňuje požadavky specifikace ENERGY STAR pro displeje, se použije tato zkušební metoda.
            2.   Použitelnost

            Tato zkušební metoda se použije u všech výrobků způsobilých k získání osvědčení podle specifikace výrobků ENERGY STAR pro displeje.
            3.   Definice

            Pokud není uvedeno jinak, všechny pojmy použité v tomto dokumentu odpovídají definicím ve specifikaci ENERGY STAR pro displeje.
            A)   Hostitelské zařízení: přístroj nebo zařízení použité jako zdroj video-/audiosignálu pro zkoušení displejů. Může jít o počítač nebo jakékoli jiné zařízení schopné poskytovat videosignál.
            4.   Uspořádání zkoušky

                        A)

                        Uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení: není-li v tomto dokumentu uvedeno jinak, musí uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení pro všechny části této metody splňovat požadavky normy IEC 62301:2011 Household electrical appliances – Measurement of standby power (Elektrické spotřebiče pro domácnost – měření příkonu v pohotovostním režimu), oddílu 4 General Conditions for Measurements (Obecné podmínky pro měření). V případě konfliktu požadavků má přednost zkušební metoda ENERGY STAR.

                        B)

                        Střídavé napájení: výrobky, které mohou být napájeny z elektrorozvodné sítě, se připojí ke zdroji napětí vhodného pro zamýšlený trh, jak stanoví tabulka 10. Je-li s výrobkem dodáván externí zdroj napájení, použije se k připojení výrobku ke stanovenému zdroji napětí.

                           Tabulka 10

                           Požadavky na napájení výrobků

                                    Trh

                                    Napětí

                                    Tolerance napětí

                                    Maximální celkové harmonické zkreslení

                                    Frekvence

                                    Tolerance frekvence

                                    Severní Amerika, Tchaj-wan

                                    115 V stř.

                                    +/– 1,0 %

                                    5,0 %

                                    60 Hz

                                    +/– 1,0 %

                                    Evropa, Austrálie, Nový Zéland

                                    230 V stř.

                                    +/– 1,0 %

                                    5,0 %

                                    50 Hz

                                    +/– 1,0 %

                                    Japonsko

                                    100 V stř.

                                    +/– 1,0 %

                                    5,0 %

                                    50 nebo 60 Hz

                                    +/– 1,0 %

                        C)

                        Stejnosměrné napájení:

                                    1)

                                    Výrobky mohou být zkoušeny se zdrojem stejnosměrného napájení (např. prostřednictvím síťového či datového připojení), pouze pokud je stejnosměrné napájení jedinou dostupnou možností napájení výrobku (tj. s výrobkem se nedodává zástrčka pro střídavé napájení ani externí zdroj napájení).

                                    2)

                                    Výrobky se stejnosměrným napájením se instalují a napájí podle pokynů výrobce a pomocí portu, který plně vyhovuje doporučené specifikaci pro displej (např. v příslušných případech USB 3.1, i když je výrobek zpětně kompatibilní s USB 2.0).

                                    3)

                                    Měření příkonu se provádí mezi zdrojem stejnosměrného napájení (např. hostitelským zařízením) a kabelem, který byl dodán s výrobkem, včetně ztrát na dodaném kabelu. Není-li s výrobkem žádný kabel dodán, může se místo něj použít jakýkoli kabel o délce 2 až 6 stop. Odpor kabelu použitého pro připojení displeje k bodu měření se změří a uvede do protokolu.

                                       Poznámka: Naměřený odpor stejnosměrných napájecích kabelů zahrnuje součet odporu vodiče se stejnosměrným napájecím napětím i odporu uzemňovacího vodiče.

                                    4)

                                    K připojení wattmetru se může použít přerušený kabel zapojený mezi dodaný kabel a stejnosměrný zdroj. Při použití této metody musí být splněny tyto požadavky:

                                                a)

                                                Přerušený kabel se použije společně s dodaným kabelem popsaným v bodě 4.C)3.

                                                b)

                                                Přerušený kabel se zapojí mezi stejnosměrný zdroj a dodaný kabel.

                                                c)

                                                Přerušený kabel nesmí být delší než 1 stopa.

                                                d)

                                                Při měření napětí musí být celkový odpor vodičů mezi bodem měření napětí a dodaným kabelem menší než 50 miliohmů. To platí pouze pro vodiče, kterými prochází zátěžový proud.

                                                   Poznámka: Napětí a proud se nemusí nutně měřit ve stejném bodě, pokud odpor mezi dodaným kabelem a místem měření napětí nepřekročí 50 miliohmů.

                                                e)

                                                Proud lze měřit v uzemňovacím vodiči nebo ve vodiči se stejnosměrným napájecím napětím.

                                                f)

                                                Obrázek 1 znázorňuje příklad uspořádání s přerušeným kabelem v případě displeje, který je napájen přes rozhraní USB 2.0 a připojen k hostitelskému zařízení.

                                                   Obrázek 1

                                                   Příklad uspořádání s přerušeným kabelem USB 2.0

                                                Text obrazu

                                                   Spliced USB 2.0 Cable (≼ 1′)
                                                   Shipped Cable
                                                   ≼ 50 milli-ohms
                                                   Data Lines
                                                   Power & Ground Lines
                                                   Display
                                                   Host Machine
                                                   Power Meter

                        D)

                        Okolní teplota: okolní teplota musí být v rozmezí 23 °C ± 5 °C.

                        E)

                        Relativní vlhkost: relativní vlhkost musí být v rozmezí 10 % až 80 %.

                        F)

                        Poloha zkoušené jednotky:

                                    1)

                                    Všechny čtyři rohy přední strany zkoušené jednotky musí být ve stejné vzdálenosti od svislé vztažné roviny (například stěny).

                                    2)

                                    Spodní dva rohy přední strany zkoušené jednotky musí být ve stejné vzdálenosti od vodorovné vztažné roviny (například podlahy).

                        G)

                        Světelný zdroj pro zkoušky v režimu „zapnuto“:

                                    1)

                                    Typ svítidla:

                                                a)

                                                Halogenový reflektor se standardním spektrem. Svítidlo nesmí splňovat definici „upraveného spektra“ podle definice v 10 CFR 430.2 – Definitions
                                                    (1) (hlava 10 část 430 čl. 2 sbírky federálních právních předpisů USA – Definice).

                                                b)

                                                Jmenovitý světelný tok: 980 ± 5 % lumenů.

                                    2)

                                    Poloha světelného zdroje pro zkoušení výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu:

                                                a)

                                                Mezi svítidlem a čidlem pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky nesmí být žádné překážky (např. rozptylující média, matná stínítka apod.).

                                                b)

                                                Střed svítidla se umístí ve vzdálenosti 5 stop od středu čidla pro automatické řízení jasu.

                                                c)

                                                Střed svítidla svírá vůči středu čidla pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky vodorovný úhel 0°.

                                                d)

                                                Střed svítidla je vůči podlaze ve stejné výšce jako střed čidla pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky (tj. světelný zdroj svírá vůči středu čidla pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky svislý úhel 0°).

                                                e)

                                                V okruhu 2 stop od středu čidla pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky se nenachází žádný povrch zkušební místnosti (tj. podlaha, strop, stěna).

                                                f)

                                                Různé hodnoty osvětlení se získají změnou napájecího napětí svítidla.

                                                g)

                                                Více informací o poloze zkoušené jednotky a světelného zdroje poskytuje obrázek 2 a obrázek 3.

                                                   Obrázek 2

                                                   Uspořádání zkoušky – pohled shora

                                                Text obrazu

                                                   UUT
                                                   D2 ≽ 2′
                                                   D4 ≽ 2′
                                                   D3 ≽ 2′
                                                   D1 ≽ 2′
                                                   90°
                                                   5′
                                                   Illuminance meter
                                                   Light Sensor
                                                   Voltage Regulator
                                                   980 ± 5 %
                                                   Lumens Flood Reflector Lamp
                                                   Room Surface (wall)
                                                   Vertical Reference Plane

                                                   Poznámky:

                                                            —

                                                            D1 = D2 vůči svislé vztažné rovině,

                                                            —

                                                            D1 a D2 udávají, že rohy přední strany zkoušené jednotky musí být alespoň 2 stopy od svislé vztažné roviny,

                                                            —

                                                            D3 a D4 udávají, že střed světelného čidla musí být alespoň 2 stopy od stěn místnosti.

                                                   Obrázek 3

                                                   Uspořádání zkoušky – boční pohled

                                                Text obrazu

                                                   H1
                                                   H2
                                                   H3 ≽ 2′
                                                   H4 ≽ 2′
                                                   D2 ≽ 2′
                                                   D1 ≽ 2′
                                                   5′
                                                   90°
                                                   90°
                                                   Vertical Reference Plane
                                                   980 ± 5 %
                                                   Lumens Flood Reflector Lamp
                                                   Voltage Regulator
                                                   Floor
                                                   Illuminance Meter
                                                   Light Sensor
                                                   UUT
                                                   Ceiling

                                                   Poznámky:

                                                            —

                                                            D1 = D2 vůči svislé vztažné rovině,

                                                            —

                                                            D1 a D2 udávají, že rohy přední strany zkoušené jednotky musí být alespoň 2 stopy od svislé vztažné roviny,

                                                            —

                                                            luxmetr se po dosažení cílového osvětlení před měřením příkonu odstraní,

                                                            —

                                                            H1 = H2 vůči vodorovné vztažné rovině (např. podlaze),

                                                            —

                                                            H3 a H4 udávají, že střed světelného čidla musí být alespoň 2 stopy od podlahy a 2 stopy od stropu,

                                                            —

                                                            luxmetr se po dosažení cílového osvětlení před měřením příkonu odstraní.

                        H)

                        Wattmetr: wattmetry se musí vyznačovat těmito parametry:

                                    1)

                                    Činitel výkyvu:

                                                a)

                                                dostupný činitel výkyvu proudu 3 nebo vyšší při jmenovitém rozsahu a

                                                b)

                                                dolní mez proudového rozsahu 10 mA nebo nižší.

                                    2)

                                    Minimální frekvenční charakteristika: 3,0 kHz

                                    3)

                                    Minimální rozlišení:

                                                a)

                                                0,01 W pro měřené hodnoty menší než nebo rovné 10 W;

                                                b)

                                                0,1 W pro měřené hodnoty větší než 10 W a menší než nebo rovné 100 W a

                                                c)

                                                1,0 W pro měřené hodnoty větší než 100 W.

                        I)

                        Jasoměry a luxmetry:

                                    1)

                                    Měření jasu se provádí pomocí

                                                a)

                                                kontaktního měřicího přístroje, nebo

                                                b)

                                                bezkontaktního měřicího přístroje.

                                    2)

                                    Všechny jasoměry a luxmetry musí vykazovat přesnost ± 2 % (± 2 digity) digitálně zobrazené hodnoty.

                                    3)

                                    Bezkontaktní jasoměry musí mít snímací úhel 3° nebo menší.
                                    Celková přesnost měřicího přístroje se zjistí sečtením absolutní hodnoty 2 % z naměřené hodnoty a 2digitové tolerance nejméně významné číslice zobrazené hodnoty. Pokud například jasoměr při měření obrazovky s jasem 200 nitů zobrazuje hodnotu „200.0“, pak 2 % z 200 nitů činí 4,0 nitu. Nejméně významná číslice je 0,1 nitu. „Dva digity“ znamená 0,2 nitu. Zobrazená hodnota by tedy byla 200 ± 4,2 nitu (4 nity + 0,2 nitu). Tato přesnost je specifická pro jasoměr a nelze ji považovat za toleranci při samotném fotometrickém měření.

                        J)

                        Přesnost měření:

                                    1)

                                    Příkon 0,5 W nebo vyšší se měří s nejistotou nejvýše 2 % při 95 % úrovni spolehlivosti.

                                    2)

                                    Příkon nižší než 0,5 W se měří s nejistotou nejvýše 0,01 W při 95 % úrovni spolehlivosti.

                                    3)

                                    Všechny hodnoty okolního osvětlení (měřené v luxech) se měří v místě čidla pro automatické řízení jasu zkoušené jednotky, přičemž světlo dopadá přímo na čidlo a na výrobku se zobrazuje hlavní nabídka ze zkušebního signálu podle normy IEC 62087:2011 Methods of measurement for the power consumption of audio, video and related equipment (Metody měření spotřeby zvukových, obrazových a přidružených zařízení). U výrobků, které nejsou kompatibilní s formátem zkušebního signálu podle normy IEC, se na výrobku při měření okolního osvětlení zobrazuje zkušební signál FK podle normy pro měření plochých displejů VESA FPDM2 verze 2.0.

                                    4)

                                    Hodnoty okolního osvětlení se měří s těmito tolerancemi:

                                                a)

                                                při 12 luxech je tolerance okolního osvětlení ± 1,0 luxu a

                                                b)

                                                při 300 luxech je tolerance okolního osvětlení ± 9,0 luxu.

                  5.   Provedení zkoušky

            5.1   Pokyny pro měření příkonu

                        A)

                        Zkoušení při továrním nastavení: příkon se po dobu zkoušek v režimu spánku a v režimu „zapnuto“ měří s výrobkem ve stavu jako při dodání, přičemž všechny uživatelem nastavitelné volby jsou v továrním nastavení, nestanoví-li tato zkušební metoda jinak.

                                    1)

                                    Nastavení obrazu se provede podle pokynů v této zkušební metodě.

                                    2)

                                    Produkty s „vynucenou nabídkou“, která při prvním spuštění vyžaduje volbu nastavení obrazu, se zkouší se „standardním“ nebo „výchozím“ nastavením obrazu. Pokud neexistuje žádné standardní nastavení nebo jeho ekvivalent, použije se při zkouškách výchozí nastavení doporučené výrobcem, které se zaznamená do protokolu o zkoušce. Výrobky bez „vynucené nabídky“ se zkouší s výchozím nastavením obrazu.

                        B)

                        Moduly POD (Point of Deployment): Volitelné moduly POD nejsou instalovány.

                        C)

                        Zásuvné moduly: volitelné zásuvné moduly se z displeje vyjmou, pokud lze displej zkoušet podle zkušební metody bez nainstalovaného modulu.

                        D)

                        Režim spánku s více funkcemi: pokud výrobek nabízí více možností chování zařízení v režimu spánku (například rychlé zapnutí) nebo více způsobů, kterými lze do režimu spánku vstoupit, změří se a zaznamená příkon ve všech režimech spánku. Všechny zkoušky v režimu spánku se provádí podle bodu 6.5.

                  5.2   Podmínky pro měření příkonu

                        A)

                        Měření příkonu:

                                    1)

                                    Příkon se měří v bodě mezi zdrojem napájení a zkoušenou jednotkou. Mezi wattmetrem a zkoušenou jednotkou nesmí být zapojeny žádné zdroje nepřerušovaného napájení (UPS). Wattmetr musí zůstat připojen, dokud se plně nezaznamenají všechny údaje o příkonu v režimu „zapnuto“, režimu spánku a režimu „vypnuto“.

                                    2)

                                    Příkon se zaznamenává ve wattech jako přímo naměřené hodnoty (bez zaokrouhlování) rychlostí nejméně 1 měření za sekundu.

                                    3)

                                    Naměřený příkon se zaznamenává poté, co se měřené napětí ustálí v rozmezí 1 %.

                        B)

                        Podmínky temné komory:

                                    1)

                                    Není-li uvedeno jinak, osvětlení naměřené na obrazovce zkoušené jednotky při zkoušené jednotce v režimu „vypnuto“ musí být nejvýše 1,0 luxu. Pokud zkoušená jednotka nemá režim „vypnuto“, měří se osvětlení na obrazovce zkoušené jednotky při odpojeném napájecím kabelu zkoušené jednotky.

                        C)

                        Konfigurace a ovládání zkoušené jednotky:

                                    1)

                                    Periferní zařízení a síťová připojení:

                                                a)

                                                K portům USB ani jiným datovým portům zkoušené jednotky nesmí být připojena externí periferní zařízení (například klávesnice, myš, externí pevný disk (HDD) apod.).

                                                b)

                                                Připojení typu „most“: Pokud zkoušená jednotka podporuje připojení typu „most“ podle definice v bodě 1 specifikace ENERGY STAR pro displeje verze 7.0, vytvoří se připojení typu „most“ mezi zkoušenou jednotkou a hostitelským zařízením. Připojení se provede podle následujícího pořadí preferencí. Zapojí se jen jedno připojení, které se udržuje po celou dobu zkoušky:

                                                            i)

                                                            Thunderbolt,

                                                            ii)

                                                            USB,

                                                            iii)

                                                            Firewire (IEEE 1394),

                                                            iv)

                                                            jiné.

                                                   Poznámka: Příklady připojení typu „most“ pro displeje mohou zahrnovat:

                                                            1.

                                                            případ, kdy displej převádí data mezi dvěma různými typy portů (např. Thunderbolt a Ethernet). Díky tomu může zařízení používat rozhraní Thunderbolt pro připojení k síti Ethernet nebo naopak;

                                                            2.

                                                            možnost připojení klávesnice nebo myši s rozhraním USB k jinému systému (např. hostitelskému zařízení) prostřednictvím displeje pomocí rozbočovače USB.

                                                c)

                                                Síťové připojení: je-li zkoušená jednotka vybavena funkcí síťového připojení (tj. je schopna získat IP adresu, pokud je nakonfigurována a připojena k síti), funkce síťového připojení se aktivuje a zkoušená jednotka se připojí k aktivní fyzické síti (například WiFi, Ethernet apod.). Fyzická síť musí podporovat nejvyšší i nejnižší rychlost přenosu dat, kterou umožňuje funkce síťového připojení zkoušené jednotky. Aktivní připojení je definováno jako funkční fyzické připojení na fyzické vrstvě síťového protokolu. V případě sítě Ethernet se připojení provede standardním kabelem Ethernet CAT 5e nebo lepším, který se zapojí do přepínače nebo směrovače sítě Ethernet. V případě WiFi se zařízení zapojí a zkouší v blízkosti bezdrátového přístupového bodu (AP). Osoba provádějící zkoušky nakonfiguruje adresní vrstvu protokolu, přičemž vezme v úvahu:

                                                            i)

                                                            Internetový protokol (IP) v4 a IPv6 umožňují vyhledávání sousedů a obecně nakonfigurují omezené připojení bez směrování automaticky.

                                                            ii)

                                                            Pokud se zkoušená jednotka při použití automatické konfigurace IP nechová normálně, lze IP nakonfigurovat ručně nebo pomocí protokolu DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol) s použitím adresy 192.168.1.x v adresním prostoru pro překlad síťových adres (NAT). Síť musí být nakonfigurována tak, aby podporovala adresní prostor pro NAT nebo automatickou konfiguraci IP.

                                                            iii)

                                                            Nestanoví-li tato zkušební metoda jinak, musí zkoušená jednotka udržovat toto aktivní síťové připojení pro celou dobu trvání zkoušek, přičemž se nebere ohled na krátké výpadky (např. při přepínání mezi přenosovými rychlostmi). Pokud je zkoušená jednotka vybavena více funkcemi síťového připojení, provede se jen jedno připojení, a to podle tohoto pořadí preferencí:

                                                                        a.

                                                                        WiFi (IEEE 802.11 – 2007 (2));

                                                                        b.

                                                                        Ethernet (IEEE 802.3). Pokud zkoušená jednotka podporuje standard Energy Efficient Ethernet (IEEE 802.3az-2010 (3)), připojí se k zařízení, které rovněž podporuje normu IEEE 802.3az;

                                                                        c.

                                                                        Thunderbolt;

                                                                        d.

                                                                        USB;

                                                                        e.

                                                                        Firewire (IEEE 1394);

                                                                        f.

                                                                        jiné.

                                                d)

                                                Funkce dotykové obrazovky: je-li zkoušená jednotka vybavena dotykovou obrazovkou, která vyžaduje samostatné datové připojení, nastaví se tato funkce podle pokynů výrobce, včetně připojení k hostitelskému zařízení a instalace softwarových ovladačů.

                                                e)

                                                V případě zkoušené jednotky, která je vybavena jediným připojením schopným plnit více funkcí (například připojení typu „most“, síťové připojení a/nebo funkce dotykové obrazovky), lze ke splnění těchto funkcí použít jeden konektor, pokud jde o nejvíce upřednostňované připojení, které zkoušená jednotka pro jednotlivé funkce podporuje.

                                                f)

                                                Pokud zkoušená jednotka nedisponuje funkcemi datového/síťového připojení, zkouší se ve stavu jako při dodání.

                                                g)

                                                Zabudované reproduktory a jiné funkce výrobku, které nejsou konkrétně upraveny specifikací nebo zkušební metodou ENERGY STAR, musí být nakonfigurovány jako při dodání, pokud jde o spotřebu energie.

                                                h)

                                                Dostupnost jiných funkcí, jako jsou čidla přítomnosti osob, čtečky paměťových či chytrých karet, rozhraní pro kamery či funkce PictBridge, se zaznamená.

                                    2)

                                    Signálové rozhraní:

                                                a)

                                                Má-li zkoušená jednotka více signálových rozhraní, zkouší se s prvním dostupným rozhraním z níže uvedeného seznamu:

                                                            i)

                                                            Thunderbolt,

                                                            ii)

                                                            DisplayPort,

                                                            iii)

                                                            HDMI,

                                                            iv)

                                                            DVI,

                                                            v)

                                                            VGA,

                                                            vi)

                                                            jiné digitální rozhraní,

                                                            vii)

                                                            jiné analogové rozhraní.

                                    3)

                                    Čidlo přítomnosti osob: pokud je zkoušená jednotka vybavena čidlem přítomnosti osob, zkouší se s nastavením čidla přítomnosti osob jako při dodání. Pro zkoušené jednotky s čidlem přítomnosti osob, které je při dodání zapnuto:

                                                a)

                                                Po celou dobu zahřívání, stabilizace, zkoušek jasu a zkoušek v režimu „zapnuto“ musí být v blízkosti čidla osoba, aby zkoušená jednotka nepřešla do režimu s nižší spotřebou energie (např. do režimu spánku nebo režimu „vypnuto“). Po dobu zahřívání, stabilizace, zkoušek jasu a zkoušek v režimu „zapnuto“ musí zkoušená jednotka zůstat v režimu „zapnuto“.

                                                b)

                                                Po dobu zkoušek v režimu spánku a v režimu „vypnuto“ nesmí být v blízkosti čidla žádná osoba, aby zkoušená jednotka nepřešla do režimu s vyšší spotřebou energie (např. do režimu „zapnuto“). Po dobu zkoušek v režimu spánku nebo režimu „vypnuto“ musí zkoušená jednotka zůstat v daném režimu.

                                    4)

                                    Orientace: pokud lze zkoušenou jednotku natáčet do svislé a vodorovné orientace, zkouší se ve vodorovné orientaci, kdy je nejdelší rozměr rovnoběžný s povrchem stolu.

                        D)

                        Rozlišení a obnovovací frekvence:

                                    1)

                                    Displeje s pevnými pixely:

                                                a)

                                                Pixelový formát se nastaví na nativní úroveň podle návodu k použití.

                                                b)

                                                U displejů bez vakuové obrazovky (CRT) se obnovovací frekvence nastaví na 60 Hz, ledaže je v návodu k použití stanovena jiná výchozí obnovovací frekvence; v takovém případě se použije stanovená výchozí obnovovací frekvence.

                                                c)

                                                U displejů s vakuovou obrazovkou (CRT) se pixelový formát nastaví na nejvyšší rozlišení, které je určeno pro použití s obnovovací frekvencí 75 Hz, jak uvádí návod k použití. Při zkouškách se použijí typické odvětvové standardy pro časování pixelového formátu. Obnovovací frekvence se nastaví na 75 Hz.

                        E)

                        Přesnost úrovní vstupního signálu: při použití analogových rozhraní je vstupní videosignál v rozmezí ± 2 % od referenčních bílých a černých úrovní. Při použití digitálních rozhraní se ve zdrojovém videosignálu nekorigují barvy a osoba provádějící zkoušky v něm neprovádí žádné změny, s výjimkou komprese/dekomprese a kódování/dekódování podle potřeby pro účely přenosu.

                        F)

                        Skutečný účiník: účastníci programu uvádějí skutečný účiník zkoušené jednotky během měření v režimu „zapnuto“. Hodnoty účiníku se zaznamenávají stejně často jako hodnoty příkonu (PON). Uváděný účiník se vypočte jako průměr za celou dobu trvání zkoušek v režimu „zapnuto“.

                        G)

                        Zkušební materiály:

                                    1)

                                    Pro zkoušky se použije dynamický signál s televizním vysíláním (Dynamic Broadcast-Content Signal) dle normy IEC 62087:2011 bodu 11.6 On (average) mode testing using dynamic broadcast-content video signal (Zkoušení v režimu „zapnuto“ (průměr) s použitím dynamického videosignálu s televizním vysíláním).

                                    2)

                                    Signál „VESA FPDM2“ se použije jen v případě výrobků, které nejsou schopny zobrazit dynamický signál s televizním vysíláním podle normy IEC 62087:2011.

                        H)

                        Vstupní videosignál:

                                    1)

                                    Hostitelské zařízení generuje vstupní videosignál v nativním rozlišení displeje tak, aby aktivní oblast videa vyplnila celou obrazovku. K tomu může být zapotřebí, aby software pro přehrávání upravil poměr stran videa.

                                    2)

                                    Snímková rychlost vstupního videosignálu by měla odpovídat snímkové rychlosti nejčastěji používané v regionu, kde se výrobek prodává (např. v USA a Japonsku se použije snímková rychlost 60 Hz, v Evropě a Austrálii se použije snímková rychlost 50 Hz).

                                    3)

                                    Nastavení zvuku na hostitelském zařízení se vypnou, aby současně se vstupním videosignálem nebyl produkován žádný zvuk.

                  6.   Zkušební postupy u všech výrobků

            6.1   Inicializace zkoušené jednotky před zkouškou

                        A)

                        Před zahájením zkoušky je třeba zkoušenou jednotku inicializovat takto:

                                    1)

                                    Zkoušená jednotka se nastaví podle pokynů v dodaném návodu k použití.

                                    2)

                                    Ke zdroji napájení se připojí přijatelný wattmetr a zkoušená jednotka se zapojí do výstupní zásuvky wattmetru.

                                    3)

                                    Při vypnuté zkoušené jednotce se nastaví taková úroveň okolního osvětlení, aby naměřené osvětlení obrazovky bylo menší než 1,0 luxu (viz bod 5.2 B).

                                    4)

                                    Zkoušená jednotka se zapne a provede se případná počáteční konfigurace systému.

                                    5)

                                    Zkontroluje se, zda jsou nastavení zkoušené jednotky v konfiguraci jako při dodání, nestanoví-li tato zkušební metoda jinak.

                                    6)

                                    Zkoušená jednotka se zahřívá po dobu 20 minut nebo po dobu, kterou zkoušená jednotka potřebuje, aby dokončila inicializaci a byla připravena k použití, podle toho, která doba je delší. Po celou dobu zahřívání se zobrazuje zkušební signál ve formátu podle normy IEC 62087:2011 stanovený v bodě 5.2 G) 1). V případě displejů, které nejsou schopny zobrazit zkušební signál ve formátu podle normy IEC 62087:2011, se na obrazovce zobrazí zkušební signál VESA FPDM2 L80, jak je stanoveno v bodě 5.2 G) 2).

                                    7)

                                    Do protokolu se zaznamená vstupní střídavé napětí a frekvence nebo vstupní stejnosměrné napětí.

                                    8)

                                    Do protokolu se zaznamená okolní teplota a relativní vlhkost ve zkušební místnosti.

                  6.2   Zkoušky jasu

                        A)

                        Zkoušky jasu se provedou ihned po zahřátí a v podmínkách temné komory. Osvětlení obrazovky výrobku, měřené se zkoušenou jednotkou v režimu „vypnuto“, musí být nejvýše 1,0 luxu.

                        B)

                        Jas se měří kolmo na střed obrazovky výrobku pomocí jasoměru a v souladu s návodem k použití jasoměru.

                        C)

                        Poloha jasoměru vůči obrazovce výrobku musí zůstat neměnná po celou dobu trvání zkoušky.

                        D)

                        U výrobků s automatickým řízením jasu se jas měří při vypnutém automatickém řízení jasu. Pokud automatické řízení jasu nelze vypnout, měří se jas kolmo na střed obrazovky výrobku, přičemž na čidlo okolního osvětlení na zkoušené jednotce přímo dopadá osvětlení o intenzitě nejméně 300 luxů.

                        E)

                        Měření jasu se provádí takto:

                                    1)

                                    Ověří se, že na zkoušené jednotce je nastavena výchozí hodnota jasu jako při dodání nebo „výchozí“ nastavení obrazu.

                                    2)

                                    Zobrazí se zkušební videosignál pro konkrétní třídu výrobku, jak je popsáno níže:

                                                a)

                                                Všechny výrobky kromě výrobků uvedených v písmenu b): videosignál s třemi pruhy podle normy IEC 62087:2011, oddílu 11.5.5 (tři bílé (100 %) pruhy na černém (0 %) pozadí).

                                                b)

                                                Výrobky, které nejsou schopny zobrazit signály podle normy IEC 62087:2011: zkušební signál VESA FPDM2 L80 pro maximální rozlišení, které výrobek podporuje.

                                    3)

                                    Zkušební videosignál se zobrazí po dobu nejméně 10 minut, aby se jas zkoušené jednotky ustálil. Tuto 10minutovou dobu stabilizace lze zkrátit, pokud je měřený jas stabilní v rozmezí 2 % po dobu nejméně 60 sekund.

                                    4)

                                    Změří se a zaznamená jas ve výchozím nastavení při dodání LAs-shipped.

                                    5)

                                    Úroveň jasu a kontrastu zkoušené jednotky se nastaví na maximum.

                                    6)

                                    Změří se a zaznamená jas LMax_Measured.

                                    7)

                                    Zaznamená se maximální jas uváděný výrobcem LMax_Reported.

                        F)

                        Není-li stanoveno jinak, nastavení kontrastu pro následné zkoušky v režimu „zapnuto“ se ponechá na maximální úrovni.

                  6.3   Zkoušky v režimu „zapnuto“ u výrobků bez standardně zapnutého automatického řízení jasu

                        A)

                        Po zkoušce jasu a před měřením příkonu v režimu „zapnuto“ se jas zkoušené jednotky nastaví takto:

                                    1)

                                    V případě informačních displejů se výrobek zkouší s jasem nastaveným na hodnotu větší nebo rovnou 65 % maximálního jasu uváděného výrobcem (LMax_Reported). Hodnoty jasu se měří podle bodu 6.2. Tato hodnota jasu LOn se zaznamená.

                                    2)

                                    V případě všech ostatních výrobků se příslušné ovládací prvky jasu nastaví tak, aby jas obrazovky činil 200 kandel na metr čtvereční (cd/m2). Pokud zkoušená jednotka nemůže tohoto jasu dosáhnout, jas výrobku se nastaví na nejbližší dosažitelnou hodnotu. Hodnoty jasu se měří podle bodu 6.2. Tato hodnota jasu LOn se zaznamená. Příslušnými ovládacími prvky jasu se rozumí veškeré ovládací prvky, které upravují jas displeje, ale nezahrnují nastavení kontrastu.

                        B)

                        U zkoušené jednotky schopné zobrazovat signály dle normy IEC se změří příkon v režimu „zapnuto“ (PON) podle normy IEC 62087:2011 oddílu 11.6.1 Measurements using dynamic broadcast-content video signal (Měření s použitím dynamického videosignálu s televizním vysíláním). U zkoušené jednotky, která není schopna zobrazovat signály dle normy IEC, se příkon v režimu „zapnuto“ (PON) změří takto:

                                    1)

                                    Zajistí se, aby zkoušená jednotka byla inicializována podle bodu 6.1.

                                    2)

                                    Zobrazí se zkušební obrazec VESA FPDM2, A112-2F, SET01K (8 odstínů šedé od zcela černé (0 voltů) po zcela bílou (0,7 voltu)).

                                    3)

                                    Ověří se, že úrovně vstupního signálu jsou v souladu s normou pro videosignál VESA Video Signal Standard (VSIS) verze 1.0, revize 2.0, prosinec 2002.

                                    4)

                                    S ovládacími prvky jasu a kontrastu nastavenými na maximum se ověří, že lze rozlišit bílý a téměř bílý odstín. V případě potřeby se nastavení kontrastu upraví tak, aby bílou a téměř bílou bylo možné rozlišit.

                                    5)

                                    Zobrazí se zkušební obrazec VESA FPDM2, A112-2H, L80 (zcela bílé (0,7 voltu) pole, které zabírá 80 % obrazu).

                                    6)

                                    Zajistí se, aby oblast měření jasu ležela zcela uvnitř bílé části zkušebního obrazce.

                                    7)

                                    Příslušné ovládací prvky jasu se nastaví tak, aby jas bílé oblasti byl nastaven podle bodu 6.3 A).

                                    8)

                                    Zaznamená se jas obrazovky (LOn).

                                    9)

                                    Zaznamená se příkon v režimu „zapnuto“ (PON) a celkový pixelový formát (vodorovně x svisle). Příkon v režimu „zapnuto“ se měří po dobu 10 minut obdobně jako při zkoušce s dynamickým televizním vysíláním podle normy IEC 62087:2011.

                  6.4   Zkoušky v režimu „zapnuto“ u výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu
            Průměrná spotřeba energie výrobku v režimu „zapnuto“ se stanoví s použitím dynamického televizního vysílání podle definice v normě IEC 62087:2011. Pokud výrobek není schopen zobrazit signál podle normy IEC, použije se ve všech následujících krocích zkušební obrazec VESA FPDM2 L80 popsaný v bodě 6.3 B) 5).

                        A)

                        Zkoušená jednotka se stabilizuje po dobu 30 minut. To se provede prostřednictvím tří opakování 10minutového dynamického videosignálu s televizním vysíláním podle normy IEC.

                        B)

                        Osvětlení ze svítidla používaného pro zkoušky se nastaví na 12 luxů, měřeno na přední straně čidla okolního osvětlení.

                        C)

                        Zobrazí se 10 minutový dynamický videosignál s televizním vysíláním. Změří se a zaznamená příkon P12 po dobu zobrazování 10minutového dynamického videosignálu s televizním vysíláním.

                        D)

                        Kroky 6.4 B) a 6.4 C) se opakují při úrovni okolního osvětlení 300 luxů za účelem změření příkonu P300.

                        E)

                        Vypne se automatické řízení jasu a změří se příkon v režimu „zapnuto“ (PON) podle bodu 6.3. Pokud automatické řízení jasu nelze vypnout, měří se příkon takto:

                                    1)

                                    Pokud lze nastavit jas na pevnou hodnotu, jak je stanoveno v bodě 6.3, měří se příkon v režimu „zapnuto“ u těchto výrobků podle bodu 6.3, přičemž na čidlo okolního osvětlení na zkoušené jednotce přímo dopadá osvětlení o intenzitě nejméně 300 luxů.

                                    2)

                                    Pokud nelze nastavit jas na pevnou hodnotu, měří se příkon v režimu „zapnuto“ u těchto výrobků podle bodu 6.3, přičemž na čidlo okolního osvětlení na zkoušené jednotce přímo dopadá osvětlení o intenzitě nejméně 300 luxů a neupravuje se jas obrazovky.

                  6.5   Zkoušky v režimu spánku

                        A)

                        Příkon v režimu spánku (PSLEEP) se měří podle normy IEC 62301:2011, přičemž další pokyny jsou uvedeny v bodě 5.

                        B)

                        Zkouška v režimu spánku se provede se zkoušenou jednotkou připojenou k hostitelskému zařízení stejným způsobem jako při zkoušce v režimu „zapnuto“. Je-li to možné, režim spánku se navolí uvedením hostitelského zařízení do režimu spánku. Je-li hostitelským zařízením počítač, je režim spánku definován ve verzi 6.1 specifikace ENERGY STAR pro počítače.

                        C)

                        Pokud má výrobek více režimů spánku, které lze volit ručně, nebo pokud výrobek může vstoupit do režimu spánku různými způsoby (např. dálkovým ovládáním nebo uvedením hostitelského zařízení do režimu spánku), měření se provedou a zaznamenají ve všech režimech spánku.
                        Pokud výrobek automaticky přechází mezi různými režimy spánku, musí být doba měření dostatečně dlouhá, aby se získal průměr ze všech režimů spánku. Měření musí i nadále splňovat požadavky (např. na stabilitu, dobu měření apod.) uvedené v oddíle 5.3 normy IEC 62301:2011.

                  6.6   Zkoušky v režimu „vypnuto“

                        A)

                        U výrobků, které mají režim „vypnuto“, se po ukončení zkoušek v režimu spánku nejsnáze dostupným vypínačem navolí režim „vypnuto“.

                        B)

                        Změří se příkon v režimu „vypnuto“ (POFF) podle oddílu 5.3.1 normy IEC 62301:2011. Zdokumentuje se postup nastavení a posloupnost událostí potřebných k dosažení režimu „vypnuto“.

                        C)

                        Případný cyklus kontroly vstupního synchronizačního signálu lze při měření příkonu v režimu „vypnuto“ ignorovat.

                  6.7   Další zkoušky

                        A)

                        U výrobků s funkcemi datového/síťového připojení nebo připojením typu „most“ se kromě zkoušek prováděných s aktivním datovým/síťovým připojením a připojením typu „most“ (viz bod 5.2 C) 1)) provedou zkoušky v režimu spánku s vypnutými funkcemi datového/síťového připojení a bez připojení typu „most“ podle bodu 5.2 C) 1) b) a c).

                        B)

                        Přítomnost plného síťového připojení se určí zkouškou síťové aktivity displeje v režimu spánku podle bodu 6.7.5.2 normy CEA-2037-A Determination of Television Set Power Consumption (Stanovení spotřeby televizorů) s těmito upřesněními:

                                    1)

                                    Displej se před zkouškou připojí k síti podle bodu 5.2 C) 1) c).

                                    2)

                                    Namísto pohotovostního režimu s nízkou spotřebou energie se displej uvede do režimu spánku.

            (1)  http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/CFR-2011-title10-vol3/pdf/CFR-2011-title10-vol3-sec430-2.pdf

            (2)  IEEE 802 – Telecommunications and information exchange between systems – Local and metropolitan area networks – Part 11: Wireless LAN Medium Access Control (MAC) and Physical Layer (PHY) Specifications (Telekomunikace a výměna informací mezi systémy – Místní a městské sítě – Část 11: Specifikace řízení přístupu k médiu (MAC) a fyzické vrstvy (PHY) bezdrátových místních sítí).

            (3)  Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications – Amendment 5: Media Access Control Parameters, Physical Layers, and Management Parameters for Energy-Efficient Ethernet (Část 3: Vícenásobný přístup s detekcí nosné a detekcí kolizí (CSMA/CD) – Specifikace metody přístupu a fyzické vrstvy – Změna č. 5: Parametry řízení přístupu k médiu, fyzické vrstvy a řídicí parametry pro energeticky účinný Ethernet).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/1108 ze dne 7. července 2016, kterým se mění rozhodnutí 2013/354/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)

text:
               8.7.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 183/65

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2016/1108
   ze dne 7. července 2016,
   kterým se mění rozhodnutí 2013/354/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 3. července 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/354/SZBP (1), jímž prodloužila EUPOL COPPS na dobu po 1. červenci 2013.

               (2)

               Dne 2. července 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/1064 (2), kterým změnila rozhodnutí 2013/354/SZBP a prodloužila EUPOL COPPS na dobu od 1. července 2015 do 30. června 2016.

               (3)

               S ohledem na prozatímní strategický přezkum EUPOL COPPS by mise měla být prodloužena o další období dvanácti měsíců do 30. června 2017.

               (4)

               Rozhodnutí2013/354/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)

               EUPOL COPPS bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2013/354/SZBP se mění takto:

               1)

               v čl. 12 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
               „Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů týkajících se EUPOL COPPS na období od 1. července 2016 do 30. června 2017 činí 10 320 000 EUR.“;

               2)

               v článku 15 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
               „Pozbývá platnosti dnem 30. června 2017.“

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. července 2016.

      V Bruselu dne 7. července 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Rozhodnutí Rady 2013/354/SZBP ze dne 3. července 2013 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (Úř. věst. L 185, 4.7.2013, s. 12).

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1064 ze dne 2. července 2015, kterým se mění rozhodnutí 2013/354/SZBP o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (Úř. věst. L 174, 3.7.2015, s. 21).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 5. prosince 2001, kterým se mění její jednací řád (oznámeno pod číslem K(2001) 3714)

text:
Důležité právní upozornění

|

32001D0937

Úřední věstník L 345 , 29/12/2001 S. 0094 - 0098

		Rozhodnutí Komiseze dne 5. prosince 2001,kterým se mění její jednací řád(oznámeno pod číslem K(2001) 3714)(2001/937/ES, ESUO, EURATOM)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 218 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství uhlí a oceli, a zejména na článek 16 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Ustanovení provádějící nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 31. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise [1], jejichž znění je obsaženo v příloze tohoto rozhodnutí, se připojují jako příloha k jednacímu řádu Komise.Článek 2Zrušuje se rozhodnutí Komise 94/90/ESUO, ES, Euratom [2].Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 5. prosince 2001.Za KomisiRomano Prodipředseda[1] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[2] Úř. věst. L 46, 18.2.1994, s. 58.--------------------------------------------------PŘÍLOHAUstanovení provádějící nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komisevzhledem k těmto důvodům:(1) Evropský parlament a Rada přijaly v souladu s čl. 255 odst. 2 Smlouvy o ES nařízení (ES) č. 1049/2001 [1] o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise.(2) Na základě čl. 255 odst. 3 Smlouvy stanoví uvedené nařízení, jež vymezuje obecné zásady a omezení upravující výkon práva na přístup k dokumentům, v článku 18, že každý orgán přizpůsobí svůj jednací řád uvedenému nařízení.Článek 1Oprávněné osobyObčané Unie a fyzické nebo právnické osoby s bydlištěm nebo sídlem v některém členském státě vykonávají své právo na přístup k dokumentům Komise podle čl. 255 odst. 1 Smlouvy a čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001 podle postupů stanovených těmito ustanoveními. Právo na přístup se týká dokumentů v držení Komise, tj. dokumentů jí vypracovaných nebo obdržených a nacházejících se u ní.Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 mají občané třetích zemí, kteří nemají bydliště v některém členském státě, a právnické osoby, které nemají sídlo v některém členském státě, přístup k dokumentům Komise za stejných podmínek jako oprávněné osoby uvedené v čl. 255 odst. 1 Smlouvy.Tyto osoby však nemají podle čl. 195 odst. 1 Smlouvy možnost podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv. Naproti tomu mohou, pokud jim Komise odepře zcela nebo zčásti přístup k dokumentu po potvrzující žádosti, podat opravný prostředek k Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s čl. 230 čtvrtým pododstavcem Smlouvy.Článek 2Žádosti o přístupVeškeré žádosti o přístup k dokumentu se zasílají poštou, faxem nebo elektronickou poštou Generálnímu sekretariátu Komise, příslušnému generálnímu ředitelství nebo útvaru. Adresy, na které mají být žádosti zasílány, se zveřejní v praktické příručce uvedené v článku 8 těchto ustanovení.Komise odpovídá na původní i potvrzující žádosti o přístup do 15 pracovních dnů ode dne zaevidování žádosti. V případě složitých nebo obsáhlých žádostí může být tato lhůta prodloužena o 15 pracovních dní. Každé prodloužení lhůty musí být odůvodněno a předem sděleno žadateli.V případě nepřesné žádosti ve smyslu čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 vyzve Komise žadatele, aby jí poskytnul doplňující informace umožňující identifikovat požadované dokumenty; lhůta pro odpověď začíná běžet až v okamžiku, kdy má Komise tyto informace k dispozici.V každém i jen částečně zamítavém rozhodnutí se uvede důvod zamítnutí založený na některé z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 a žadatel je informován o možných opravných prostředcích.Článek 3Vyřizování původních žádostíAniž je dotčen článek 9 těchto ustanovení, zašle se žadateli při zaevidování žádosti potvrzení o jejím přijetí, kromě případů, kdy lze odpovědět obratem.Potvrzení o přijetí a odpověď se zasílají písemně, případně elektronickými prostředky.Žadatele informuje o vyřízení jeho žádosti buď generální ředitel, nebo vedoucí příslušného útvaru, nebo ředitel určený k tomuto účelu v generálním sekretariátu, nebo ředitel určený v OLAF v případě, že se žádost týká dokumentů vztahujících se k činnosti OLAF uvedených v čl. 2 odst. 1 a 2 rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom [2] o zřízení OLAF, nebo zaměstnanec, který je tímto pověřen.V každé i jen částečně zamítavé odpovědi je žadatel informován o právu předložit do 15 pracovních dnů od jejího obdržení potvrzující žádost Generálnímu sekretariátu Komise nebo řediteli OLAF, pokud se žádost týká dokumentů vztahujících se k činnosti OLAF uvedených v čl. 2 odst. 1 a 2 rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom.Článek 4Vyřizování potvrzujících žádostíV souladu s článkem 14 jednacího řádu Komise je pravomoc rozhodovat o potvrzujících žádostech přenesena na generálního tajemníka. Pokud se však potvrzující žádost týká dokumentů vztahujících se k činnosti OLAF uvedených v čl. 2 odst. 1 a 2 rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom, je rozhodovací pravomoc přenesena na ředitele OLAF.Generálnímu sekretariátu je při přípravě rozhodnutí nápomocno příslušné generální ředitelství nebo útvar.Generální tajemník nebo ředitel OLAF rozhoduje po obdržení souhlasu právní služby.Rozhodnutí se sděluje žadateli písemně, případně elektronickými prostředky, a informuje jej o jeho právu podat opravný prostředek k Soudu prvního stupně nebo podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv.Článek 5Konzultace1. Pokud Komise obdrží žádost o přístup k dokumentu, který má v držení, avšak který pochází od třetí osoby, ověří generální ředitelství nebo útvar, u něhož je dokument uložen, zda se na něj vztahuje některá z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Podléhá-li požadovaný dokument na základě bezpečnostních pravidel Komise utajení, použije se článek 6 těchto ustanovení.2. Je-li po tomto šetření generální ředitelství nebo útvar, u něhož je dokument uložen, toho názoru, že požadovaný přístup k dokumentu musí být zamítnut na základě některé z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, odešle zamítavou odpověď bez konzultace třetí osoby, která je původcem dokumentu.3. Generální ředitelství nebo útvar, u něhož je dokument uložen, vyhoví žádosti bez konzultace třetí osoby, která je původcem dokumentu, pokuda) byl požadovaný dokument již zpřístupněn původcem nebo na základě nařízení nebo obdobných předpisů,b) částečné nebo plné zpřístupnění jeho obsahu zjevně neohrožuje žádný ze zájmů uvedených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001.4. Ve všech ostatních případech je konzultována třetí osoba, která je původcem dokumentu. Zejména v případě, že se žádost o přístup týká dokumentů pocházejících od členského státu, konzultuje generální ředitelství nebo útvar, u něhož je dokument uložen, orgán, který je původcem dokumentu, pokuda) byl dokument předán Komisi před počátkem použitelnosti nařízení (ES) č. 1049/2001;b) členský stát požádal Komisi, aby dokument nezpřístupňovala bez jeho předchozího souhlasu, v souladu s čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1049/2001.5. Konzultovaná třetí osoba, která je původcem dokumentu, má na odpověď lhůtu nejméně pět pracovních dnů, jejíž délka však musí Komisi umožnit dodržovat její vlastní lhůty pro odpověď. Neobdrží-li Komise odpověď ve stanovené lhůtě nebo nelze-li třetí osobu nalézt nebo určit, rozhodne Komise v souladu s úpravou výjimek v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 s ohledem na oprávněné zájmy třetích osob na základě skutečností, které má k dispozici.6. Zamýšlí-li Komise zpřístupnit dokument proti výslovnému stanovisku jeho původce, uvědomí jej o svém úmyslu zpřístupnit po uplynutí deseti pracovních dnů dotyčný dokument a upozorní jej na opravné prostředky, kterými může zpřístupnění napadnout.7. Je-li členský stát požádán o zpřístupnění dokumentu pocházejícího od Komise, může se za účelem konzultace obrátit na generální sekretariát, jehož úkolem je určit v rámci Komise generální ředitelství nebo útvar příslušný pro daný dokument. Generální ředitelství nebo útvar, který je původcem dokumentu, odpoví na tuto žádost po konzultaci generálního sekretariátu.Článek 6Vyřizování žádostí o přístup k dokumentům podléhajícím utajeníTýká-li se žádost o přístup citlivého dokumentu, jak je definován v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001, nebo jiného dokumentu podléhajícího utajení podle bezpečnostních pravidel Komise, vyřizují ji úředníci, kteří jsou sami oprávněni k přístupu k dokumentu.Každé rozhodnutí o odepření přístupu k celému dokumentu podléhajícímu utajení nebo k jeho části se odůvodní na základě výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Ukáže-li se, že přístup k požadovanému dokumentu nelze odepřít na základě těchto výjimek, zajistí úředník, který vyřizuje žádost, aby byl dokument odtajněn předtím, než jej předá žadateli.Ke zpřístupnění citlivého dokumentu je však třeba souhlasu orgánu, který je jeho původcem.Článek 7Výkon práva na přístupDokumenty se zasílají poštou, faxem, a je-li to možné, elektronickou poštou, podle žádosti. Jsou-li dokumenty obsáhlé nebo se s nimi nesnadno zachází, může být žadatel vyzván, aby do nich nahlédl na místě. Nahlédnutí je zdarma.Byl-li dokument zveřejněn, jsou obsahem odpovědi odkazy na publikace nebo místo, kde je dokument dostupný, a případně adresa dokumentu na internetové stránce EUROPA.Překračuje-li objem požadovaných dokumentů 20 stran, může být žadateli uložen poplatek 0,10 eura za stranu zvýšený o náklady za zaslání. O nákladech týkajících se jiných nosičů se rozhoduje v jednotlivých případech, nepřekročí však rozumnou výši.Článek 8Opatření usnadňující přístup k dokumentům1. Rozsah rejstříku podle článku 11 nařízení (ES) č. 1049/2001 bude postupně zvětšován. To bude oznamováno na internetové stránce EUROPA.Rejstřík obsahuje název dokumentu (v jazycích, ve kterých je dostupný), pořadové číslo a další vhodné odkazy, údaj o jeho původci a datum jeho vytvoření nebo přijetí.Pomocná stránka (ve všech úředních jazycích) informuje veřejnost o způsobu, jakým lze dokument získat. Byl-li dokument zveřejněn, obsahuje propojení na úplné znění.2. Komise vypracuje praktickou příručku informující veřejnost o jejích právech podle nařízení (ES) č. 1049/2001. Příručka bude zveřejněna ve všech úředních jazycích na internetové stránce EUROPA a v tištěné brožované podobě.Článek 9Dokumenty přímo přístupné veřejnosti1. Tento článek se vztahuje pouze na dokumenty vypracované nebo obdržené po počátku použitelnosti nařízení (ES) č. 1049/2001.2. Následující dokumenty se poskytují bez dalšího na žádost a zpřístupní se v možném rozsahu elektronicky:a) pořady jednání zasedání Komise;b) běžné zápisy z jednání zasedání Komise po jejich schválení;c) texty přijaté Komisí, jež jsou určeny ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství;d) dokumenty pocházející od třetích osob, které již byly zpřístupněny jejich původcem nebo s jeho souhlasem;e) dokumenty již zpřístupněné v důsledku dřívější žádosti.3. Je-li zřejmé, že se na ně nevztahuje žádná z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, lze zpřístupnit následující dokumenty, pokud možno elektronicky, jestliže neodrážejí individuální názory nebo stanoviska:a) po přijetí návrhu aktu Rady nebo Evropského parlamentu a Rady přípravné dokumenty k těmto aktům předložené sboru během procesu přijímání;b) po přijetí aktu Komise na základě prováděcích pravomocí jí svěřených přípravné dokumenty k těmto aktům předložené sboru během procesu přijímání;c) po přijetí aktu Komise na základě vlastní pravomoci nebo sdělení, zprávy nebo pracovního dokumentu přípravné dokumenty k těmto dokumentům předložené sboru během procesu přijímání.Článek 10Vnitřní organizaceK rozhodování o vyřízení původních žádostí jsou příslušní generální ředitelé a vedoucí útvarů. K tomuto účelu určí úředníka, který posuzuje žádosti o přístup a koordinuje zaujímání postojů jeho generálního ředitelství nebo jeho útvaru.Odpovědi na původní žádosti se pro informaci sdělují generálnímu sekretariátu.Potvrzující žádosti se sdělují pro informaci generálnímu ředitelství nebo útvaru, který odpověděl na původní žádost.Generální sekretariát zajišťuje koordinaci a jednotné uplatňování těchto pravidel generálními ředitelstvími a útvary Komise. K tomuto účelu vydává veškeré potřebné návody a pokyny.[1] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[2] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.--------------------------------------------------