title: 2005/4/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a o nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi ES a palestinskou samosprávou

text:
               5.1.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 2/4

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 22. prosince 2004
   o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a o nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi ES a palestinskou samosprávou
   (2005/4/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 12 Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy (dále jen „palestinská samospráva“) na straně druhé (1) (dále jen „prozatímní dohoda o přidružení“), v platnosti od 1. července 1997, uvádí, že Společenství a palestinská samospráva postupně provedou větší liberalizaci, mimo jiné, svého vzájemného obchodu se zemědělskými produkty. Stanoví, že ode dne 1. ledna 1999 Společenství a palestinská samospráva přezkoumají situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2000 v souladu s cílem uvedeným v článku 12.

               (2)

               Komise jménem Společenství sjednala dohodu ve formě výměny dopisů s cílem nahradit protokoly 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení.

               (3)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a o nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a palestinskou samosprávou se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Opatření nezbytná k provedení protokolů 1 a 2 budou přijata postupem podle článku 3.
   Článek 3
   1.   Komisi jsou nápomocny výbory zřízené odpovídajícími ustanoveními nařízení o společné organizaci trhů nebo Výbor pro celní kodex, zřízený článkem 248a nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex společenství (3).
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.
   3.   Výbory přijmou svůj jednací řád.
   Článek 4
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství.

      V Bruselu 22. prosince 2004.

            Za Radu

         C. VEERMAN

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 187, 16.7.1997, s. 3.

      (2)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (3)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 60/2004 (Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 8).
   DOHODA
   ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a nahrazení Protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi ES a palestinskou samosprávou
   Vážený pane,
   mám tu čest odvolat se na jednání konaná podle článku 12 Evropsko-středomořské prozatímní dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny ve prospěch palestinské samosprávy Západního břehu Jordánu a pásma Gazy (dále jen „palestinská samospráva“) na straně druhé (dále jen „prozatímní dohoda o přidružení“), v platnosti od 1. července 1997, který uvádí, že Společenství a palestinská samospráva postupně provedou větší liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty, které jsou předmětem společného zájmu.
   Tato jednání byla vedena v souladu s článkem 14, který stanoví, že ode dne 1. ledna 1999 Společenství a palestinská samospráva přezkoumají situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2000 v souladu s cílem postupné větší liberalizace v oblasti zemědělství.
   Na základě jednání se obě strany dohodly na tomto:

               1.

               Protokoly 1 a 2 prozatímní dohody o přidružení a jejich přílohy se nahrazují protokoly 1 a 2 a jejich přílohami obsaženými v přílohách I a II této výměny dopisů.

               2.

               Zrušuje se dohoda ve formě výměny dopisů mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou připojená k prozatímní dohodě o přidružení a týkající se protokolu 1 a dovozu čerstvých řezaných květů a poupat položky 0603 10 společného celního sazebníku do Společenství.

               3.

               Nejpozději v roce 2007 Společenství a palestinská samospráva posoudí situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2008 v souladu s cílem stanoveným v článku 12 prozatímní dohody o přidružení.

         Ustanovení této dohody ve formě výměny dopisů se použijí ode dne 1. ledna 2005.
   Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

         Za Radu Evropské unie

   Vážený pane,
   mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis z dnešního dne tohoto znění:
   „Mám tu čest odvolat se na jednání konaná podle článku 12 Evropsko-středomořské prozatímní dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny ve prospěch palestinské samosprávy Západního břehu Jordánu a pásma Gazy (dále jen ‚palestinská samospráva‘) na straně druhé (dále jen ‚prozatímní dohoda o přidružení‘), v platnosti od 1. července 1997, který uvádí, že Společenství a palestinská samospráva postupně provedou větší liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty, které jsou předmětem společného zájmu.
   Tato jednání byla vedena v souladu s článkem 14, který stanoví, že ode dne 1. ledna 1999 Společenství a palestinská samospráva přezkoumají situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2000 v souladu s cílem postupné větší liberalizace v oblasti zemědělství.
   Na základě jednání se obě strany dohodly na tomto:

               1.

               Protokoly 1 a 2 prozatímní dohody o přidružení a jejich přílohy se nahrazují protokoly 1 a 2 a jejich přílohami obsaženými v přílohách I a II této výměny dopisů.

               2.

               Zrušuje se dohoda ve formě výměny dopisů mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou připojená k prozatímní dohodě o přidružení a týkající se protokolu 1 a dovozu čerstvých řezaných květů a poupat položky 0603 10 společného celního sazebníku do Společenství.

               3.

               Nejpozději v roce 2007 Společenství a palestinská samospráva posoudí situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2008 v souladu s cílem stanoveným v článku 12 prozatímní dohody o přidružení.

         Ustanovení této dohody ve formě výměny dopisů se použijí ode dne 1. ledna 2005.
   Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu.“
   Mohu Vám potvrdit souhlas palestinské samosprávy s obsahem Vašeho dopisu.
   Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.

         Za palestinskou samosprávu

   PŘÍLOHA I

      PROTOKOL 1
      o ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů pocházejících ze západního břehu Jordánu a pásma Gazy do Společenství

                  1.

                  Dovoz produktů uvedených v příloze a pocházejících ze Západního břehu Jordánu a pásma Gazy do Společenství je dovolen v souladu s podmínkami stanovenými níže a v příloze.

                              a)

                              Cla se zrušují nebo snižují na úroveň uvedenou ve sloupci „a“.

                              b)

                              U některých produktů, kde společný celní sazebník stanoví použití valorického cla a specifického cla, se sazby snížení uvedené ve sloupci „a“ a „c“ vztahují pouze na valorické clo. Pokud však jde o produkt položky 1509 10, vztahuje se toto snížení na specifické clo.

                              c)

                              U některých produktů se cla zrušují v rámci celních kvót uvedených ve sloupci „b“ pro každý z nich. Není-li stanoveno jinak, použijí se celní kvóty na ročním základě od 1. ledna do 31. prosince.

                              d)

                              Na dovezená množství převyšující kvóty se podle produktu použijí cla společného celního sazebníku, a to v plné nebo snížené výši podle sloupce „c“.

                  2.

                  U některých produktů se osvobození od cel zaručuje v rámci referenčních množství uvedených ve sloupci „d“.
                  Pokud objem dovozu některého z těchto produktů převyšuje referenční množství, může Společenství s ohledem na roční přehled obchodních toků, který zjistí, stanovit pro daný produkt celní kvótu Společenství, jejíž objem se rovná referenčnímu množství. V tom případě se na dovezená množství převyšující kvótu použije clo společného celního sazebníku podle dotčeného produktu, a to v plné výši nebo snížené na úroveň uvedenou ve sloupci „c“.

                  3.

                  V prvním roce používání je výše celních kvót a referenčních množství vypočtena jako poměrná část základních částek, přičemž se zohlední doba, která již z daného období uplyne před vstupem tohoto protokolu v platnost.

                  4.

                  U některých produktů vyjmenovaných v příloze se výše celní kvóty dvakrát zvyšuje na základě objemu uvedeného ve sloupci „e“. První zvýšení bude provedeno ke dni, kdy je každá celní kvóta stanovena podruhé.

      PŘÍLOHA PROTOKOLU 1

                  Kód KN (1)

                  Popis zboží (2)

                  Snížení celní sazby MFN (%) (3)

                  Celní kvóta (v t, není-li stanoveno jinak)

                  Snížení celní sazby MFN přesahující současnou nebo možnou celní kvótu (%) (3)

                  Referenční množství (v t, není-li stanoveno jinak)

                  Zvláštní ustanovení

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Přírodní med

                  100

                  500

                  0

                  bod 4 – roční zvýšení o 250 t

                  ex06 03 10

                  Řezané květy a poupata, čerstvé

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – roční zvýšení o 250 t

                  0702 00 00

                  Rajčata, čerstvá nebo chlazená, od 1. prosince do 31. března

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Cibule a šalotka, čerstvá nebo chlazená, od 15. února do 15. května

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Lilek, čerstvý nebo chlazený, od 15. ledna do 30. dubna

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                  Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“ čerstvé nebo chlazené:

                  0709 60 10

                  Paprika zeleninová

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Ostatní

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Cukety, čerstvé nebo chlazené, od 1. prosince do konce února

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                  Divoká cibule druhu Muscari comosum, čerstvá nebo chlazená, od 15. února do 15. května

                  100

                  60

                  0710 80 59

                  Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené

                  100

                  80

                  0711 90 10

                  Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, prozatímně konzervované, avšak v tomto stavu nevhodné k lidské spotřebě

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Žampiony (Agaricus spp.), čínské smrže (Auricularia spp.), rosolovky (Tremella spp.) a lanýže, sušené

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Pomeranče, čerstvé

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma); klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy, čerstvé

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Grapefruity a šedoky (pomela)

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Citrony (Citrus limon, Citrus limonum), čerstvé

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Stolní hrozny, čerstvé, od 1. února do 14. července

                  100

                  1 000

                  0

                  bod 4 – roční zvýšení o 500 t

                  0807 19 00

                  Melouny (kromě melounů vodních), čerstvé, od 1. listopadu do 31. května

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Jahody, čerstvé, od 1. listopadu do 31. března

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – roční zvýšení o 500 t

                  0812 90 20

                  Pomeranče, prozatímně konzervované, avšak v tomto stavu nevhodné k lidské spotřebě

                  100

                  80

                  0904 20 30

                  Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, sušené, drcené nebo v prášku

                  100

                  80

                  1509 10

                  Olivový olej panenský

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – roční zvýšení o 500 t

                  2001 90 20

                  Plody papriky rodu „Capsicum“, kromě papriky zeleninové, upravené nebo konzervované octem nebo kyselinou octovou

                  100

                  80

                  2005 90 10

                  Plody papriky rodu „Capsicum“, kromě papriky zeleninové, upravené nebo konzervované jinak než octem nebo kyselinou octovou, nezmrazené

                  100

                  80

      (1)  Kódy KN podle nařízení (ES) č. 1789/2003 (Úř. věst. L 281, 30.10.2003, s. 1).

      (2)  Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační, a působnost preferenčních opatření je pro účely této přílohy určena rozsahem kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, je působnost preferenčních opatření určena současně rozsahem kódu KN a odpovídajícím popisem.

      (3)  Snížení cla se použije pouze na valorická cla. Pokud však jde o produkt položky 1509 10, vztahuje se toto snížení na specifické clo.
   PŘÍLOHA II

      PROTOKOL 2
      o ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů pocházejících ze Společenství na západní břeh Jordánu a do pásma Gazy

                  1.

                  Dovoz produktů uvedených v příloze a pocházejících ze Společenství na západní břeh Jordánu a do pásma Gazy je povolen v souladu s podmínkami stanovenými níže a v příloze.

                  2.

                  Dovozní cla se zrušují nebo se snižují na úroveň uvedenou ve sloupci „a“ v mezích roční celní kvóty uvedené ve sloupci „b“ a s výhradou zvláštních ustanovení uvedených ve sloupci „c“.

                  3.

                  Na dovezená množství převyšující celní kvóty se použijí cla společného celního sazebníku uplatňovaná vůči třetím zemím, s výhradou zvláštních ustanovení uvedených ve sloupci „c“.

                  4.

                  V prvním roce použití je výše celních kvót a referenčních množství vypočtena jako poměrná část základních částek, přičemž se zohlední doba, která již z daného období uplyne před vstupem tohoto protokolu v platnost.

      PŘÍLOHA PROTOKOLU 2

                  Kód KN

                  Popis zboží

                  Clo
                  (%)

                  Celní kvóta
                  (v t, není-li stanoveno jinak)

                  Zvláštní ustanovení

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Živý skot o hmotnosti vyšší než 300 kg, jatečný, kromě jalovic a krav

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Hovězí maso, vykostěné, kromě předních čtvrtí, „kompenzovaných“ čtvrtí, předních čtvrtí s částí boku nebo bez něj, zmrazené

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Poživatelná hovězí játra, zmrazená

                  0

                  100

                  0406

                  Sýry a tvaroh

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Ptačí vejce násadová, jiná než krůtí nebo husí

                  0

                  120 000 kusů

                  1101 00 15

                  Pšeničná mouka z pšenice obecné a pšenice špaldy

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Ostatní přípravky používané k výživě zvířat

                  2

                  100


title: Rozhodnutí Rady ze dne 23. listopadu 1993 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín

text:
Důležité právní upozornění

|

31993D0726

Úřední věstník L 337 , 31/12/1993 S. 0177 - 0177 Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 55 S. 0097  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 55 S. 0097

		Rozhodnutí Radyze dne 23. listopadu 1993o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín(93/726/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že Dohoda sjednaná mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín pomůže zvýšit účinnost opatření k zamezení nekalé soutěže v obchodu, zajistí lepší ochranu spotřebitele a podpoří obchod s vínem mezi smluvními stranami; že je proto žádoucí uvedenou dohodu schválit;vzhledem k tomu, že by Komise měla být oprávněna učinit potřebné technické úpravy postupem podle článku 83 nařízení Rady (EHS) č. 822/87 ze dne 16. března 1987 o společné organizaci trhu s vínem [1], aby byla zjednodušena některá prováděcí ustanovení dohody;vzhledem k tomu, že tato dohoda musí být uzavřena na úrovni Společenství, protože ustanovení dohody jsou bezprostředně spojena s opatřeními v rámci společné obchodní a zemědělské politiky,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín, jakož i připojený protokol a prohlášení se schvalují jménem Společenství.Znění aktů uvedených v prvním pododstavci se připojují k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu a uložit schvalovací listiny Společenství.Předseda Rady provede oznámení podle čl. 19 odst. 1 dohody.Článek 3Pro účely článku 13 dohody je Komise postupem podle článku 83 nařízení (EHS) č. 822/87 oprávněna uzavírat akty, které jsou potřebné při změně dohody.Článek 4Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 23. listopadu 1993.Za RadupředsedkyněM. Smet[1] Úř. věst. L 84, 27.3.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1566/93 (Úř. věst. L 154, 25.6.1993, s. 39).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/665 ze dne 3. dubna 2017 o jmenování pěti členů a devíti náhradníků Výboru regionů, navržených Rumunskem

text:
               7.4.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 94/40

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/665
   ze dne 3. dubna 2017
   o jmenování pěti členů a devíti náhradníků Výboru regionů, navržených Rumunskem
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh rumunské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/642 (4) nahradil dne 21. dubna 2016 pan Ovidiu Iulian PORTARIUC pana Roberta Sorina NEGOIȚU ve funkci náhradníka Výboru regionů.

               (2)

               Po skončení funkčního období pana Cristiana ADOMNIȚEIE, pana Ovidia Iona BRĂILOIA, pana Răduca George FILIPESCA a pana Cătălina George MUNTEANA se uvolnila čtyři místa členů Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení mandátu, na jehož základě byl pan Victor MORARU (Mayor of Amara, Ialomița County) navržen, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

               (4)

               Po skončení mandátu pana Gheorgha CATRINOIA, pana Cipriana DOBREHO, pana Alexandra DRĂGANA, pana Ovidia Iuliana PORTARIUCE, pana Emila PROȘCANA, pana Mihaie Adriana ȘTEFA, pana Florina Grigora TECĂA a pana Iona Marcela VELY se uvolnilo osm míst náhradníků Výboru regionů.

               (5)

               Po jmenování pana Adriana Ovidia TEBANA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

               a)

               jako členové:

                           —

                           pan Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           pan Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           pan Victor MORARU, President of Ialomița County Council (změna mandátu),

                           —

                           pan Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           pan Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului,

                     a

               b)

               jako náhradníci:

                           —

                           pan Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           pan Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           pan Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           pan Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           pan Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           pan Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           pan Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           pan Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           pan Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 3. dubna 2017.

            Za Radu

            předseda

         R. GALDES

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/642 ze dne 21. dubna 2016 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Rumunskem (Úř. věst. L 108, 23.4.2016, s. 34).


title: Rozhodnutí Rady 2013/182/SZBP ze dne 22. dubna 2013 , kterým se mění rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

text:
                  23.4.2013

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 111/50

         ROZHODNUTÍ RADY 2013/182/SZBP
         ze dne 22. dubna 2013,
         kterým se mění rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 28. února 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/137/SZBP (1).

                     (2)

                     V souladu s čl. 12 odst. 2 rozhodnutí 2011/137/SZBP provedla Rada úplný přezkum seznamu osob a subjektů uvedených v přílohách II a IV uvedeného rozhodnutí a shledala, že na jednu osobu by se neměla nadále vztahovat omezující opatření stanovená v uvedeném rozhodnutí.

                     (3)

                     Dne 14. března 2013 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 2095 (2013), kterou změnila zbrojní embargo uvalené podle bodu 9 písm. a) rezoluce č. 1970 (2011) (dále jen „rezoluce RB OSN č. 1970 (2011)“) a podrobněji vymezené v bodě 13 písm. a) rezoluce č. 2009 (2011).

                     (4)

                     Rozhodnutí 2011/137/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí 2011/137/SZBP se mění takto:
            Článek 2 se nahrazuje tímto:

                  „Článek 2

                     1.   Článek 1 se nevztahuje na:

                                 a)

                                 dodávání, prodej nebo převod nesmrtonosného vojenského vybavení nebo vybavení, které může být použito k vnitřním represím, určeného výhradně pro humanitární nebo ochranné účely;

                                 b)

                                 poskytování technické pomoci, výcviku nebo jiné pomoci, včetně personálu, souvisejících s takovým vybavením;

                                 c)

                                 poskytování finanční pomoci související s takovým vybavením.

                     2.   Článek 1 se nevztahuje na:

                                 a)

                                 dodávání, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu;

                                 b)

                                 poskytování technické pomoci, výcviku nebo jiné pomoci, včetně personálu, souvisejících s takovým vybavením;

                                 c)

                                 poskytování finanční pomoci související s takovým vybavením,

                           které byly předem schváleny výborem zřízeným podle bodu 24 rezoluce RB OSN č. 1970 (2011) (dále jen ‚výbor‘).

                     3.   Článek 1 se nevztahuje na dodávání, prodej nebo převod ochranných oděvů, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážených do Libye pracovníky OSN, pracovníky Unie nebo jejích členských států, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřebu.

                     4.   Článek 1 se nevztahuje na dodávání, prodej nebo převod nesmrtonosného vojenského vybavení určeného výhradně pro účely pomoci libyjské vládě související s bezpečností či odzbrojením.

                     5.   Článek 1 se nevztahuje na poskytování technické pomoci, výcviku, finanční nebo jiné pomoci určených výhradně pro účely pomoci libyjské vládě související s bezpečností či odzbrojením.

                     6.   Článek 1 se nevztahuje na:

                                 a)

                                 dodávání, prodej nebo převod zbraní a souvisejícího materiálu určených výhradně pro účely pomoci libyjské vládě související s bezpečností či odzbrojením;

                                 b)

                                 dodávání, prodej nebo převod ručních palných a lehkých zbraní a souvisejícího materiálu, dočasně vyvážených do Libye k výhradnímu použití pracovníky OSN, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem,

                           pokud jsou předem oznámeny výboru a pokud výbor do pěti pracovních dnů od tohoto oznámení nevydá zamítavé rozhodnutí.“

            Článek 2
            Přílohy II a IV rozhodnutí 2011/137/SZBP se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Lucemburku dne 22. dubna 2013.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               C. ASHTON

            (1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 53.

            PŘÍLOHA
            Ze seznamů uvedených v přílohách II a IV rozhodnutí 2011/137/SZBP se vyjímají údaje o této osobě:
            AŠKÁL, Al-Barrání (ASHKAL, Al-Barrani)


title: 2014/138/SZBP: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUFOR RCA/2/2014 ze dne 11. března 2014 o zřízení Výboru přispěvatelů pro vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA)

text:
               15.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 76/39

      ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUFOR RCA/2/2014
   ze dne 11. března 2014
   o zřízení Výboru přispěvatelů pro vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA)
   (2014/138/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/73/SZBP ze dne 10. února 2014 o vojenské operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) (1), a zejména na čl. 5 odst. 8 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovením čl. 8 odst. 5 rozhodnutí 2014/73/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijetí příslušných rozhodnutí ke zřízení Výboru přispěvatelů pro vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA).

               (2)

               V závěrech ze zasedání Evropské rady konaného v Nice ve dnech 7., 8. a 9. prosince 2000 a ze zasedání konaného v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 byla stanovena úprava pro účast třetích států na operacích pro řešení krizí a pro zřízení výboru přispěvatelů.

               (3)

               Výbor přispěvatelů by měl být fórem pro jednání o všech otázkách týkajících se řízení operace EUFOR RCA s přispívajícími třetími státy. Politický a bezpečnostní výbor, který vykonává politickou kontrolu a strategické řízení EUFOR RCA, by měl názory výboru přispěvatelů zohledňovat.

               (4)

               V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tudíž neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zřízení a mandát
   Zřizuje se Výbor přispěvatelů pro vojenskou operaci Evropské unie ve Středoafrické republice (EUFOR RCA) (dále jen „výbor přispěvatelů“). Jeho mandát je stanoven v závěrech ze zasedání Evropské rady konaného v Nice ve dnech 7., 8. a 9. prosince 2000 a ze zasedání konaného v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002.
   Článek 2
   Složení
   1.   Členy výboru přispěvatelů jsou:

               —

               zástupci všech členských států,

               —

               zástupci třetích států, které se účastní operace EUFOR RCA a poskytují významné příspěvky.

         2.   Zasedání výboru přispěvatelů se rovněž může účastnit zástupce Komise.
   Článek 3
   Informace poskytované velitelem operace EU
   Výboru přispěvatelů poskytuje informace velitel operace EU.
   Článek 4
   Předseda
   Výboru přispěvatelů předsedá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo jeho zástupce v úzké spolupráci s předsedou Vojenského výboru Evropské unie nebo jeho zástupcem.
   Článek 5
   Zasedání
   1.   Zasedání výboru přispěvatelů svolává pravidelně předseda. Pokud to vyžadují okolnosti, lze z podnětu předsedy nebo na žádost některého člena svolat mimořádné zasedání.
   2.   Předseda předem rozešle předběžný pořad jednání a dokumenty týkající se zasedání. Předseda odpovídá za to, že výsledek jednání výboru přispěvatelů bude předán Politickému a bezpečnostnímu výboru.
   Článek 6
   Důvěrnost
   1.   V souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU (2) se na zasedání a jednání výboru přispěvatelů vztahují bezpečnostní předpisy Rady. Zástupci ve výboru přispěvatelů musejí mít zejména odpovídající bezpečnostní prověrku.
   2.   Na jednání výboru přispěvatelů se vztahuje služební tajemství, pokud výbor přispěvatelů jednomyslně nerozhodne jinak.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 11. března 2014.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 40, 11.2.2014, s. 59.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2009/89/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2008 o podpisu Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropského společenství

text:
               4.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 34/17

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 4. prosince 2008
   o podpisu Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropského společenství
   (2009/89/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním, později přejmenovaná na Úmluvu o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře, (dále jen „Barcelonská úmluva“) byla uzavřena jménem Evropského společenství rozhodnutími Rady 77/585/EHS (1) a 1999/802/ES (2).

               (2)

               Podle čl. 4 odst. 3 písm. e) Barcelonské úmluvy se smluvní strany zavazují podporovat integrované řízení pobřežních zón s uvážením zájmů ochrany životního prostředí a krajiny a racionálního využívání přírodních zdrojů.

               (3)

               Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2002 o provádění integrovaného řízení pobřežních zón v Evropě (3), a zejména jeho kapitola V, podporuje členské státy k provádění integrovaného řízení pobřežních zón v rámci stávajících smluv se sousedními zeměmi, včetně třetích zemí, ve stejném regionálním moři.

               (4)

               Společenství podporuje integrované řízení ve větším rozsahu pomocí horizontálních nástrojů, a to i v oblasti ochrany životního prostředí. Tyto činnosti tedy přispívají k integrovanému řízení pobřežních zón.

               (5)

               Integrované řízení pobřežních zón je jednou ze součástí integrované námořní politiky Evropské unie, jak ji potvrdila Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 13 a 14. prosince 2007.

               (6)

               Na základě rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2006 se Komise jménem Společenství zúčastnila konzultací se zástupci členských států v jednáních pořádaných v rámci Barcelonské úmluvy s cílem připravit Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří (dále jen „protokol“).

               (7)

               Výsledkem těchto jednání bylo přijetí znění protokolu na konferenci zplnomocněných zástupců konané dne 20. ledna 2008 a protokol je otevřen k podpisu do 20. ledna 2009.

               (8)

               Ve středomořských pobřežních zónách nadále přetrvává vysoká zátěž pro životní prostředí a degradace pobřežních zdrojů. Protokol poskytuje rámec pro podporu koordinovanějšího a integrovanějšího přístupu se zapojením veřejných i soukromých a zúčastněných subjektů včetně občanské společnosti a hospodářských subjektů. Tento komplexní přístup je nutný k účinnějšímu řešení uvedených problémů a k dosažení udržitelnějšího rozvoje pobřežních zón Středozemního moře.

               (9)

               Protokol zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy při zohlednění zásad subsidiarity a proporcionality. Je vhodné, aby Společenství podporovalo integrované řízení pobřežních zón mimo jiné s přihlédnutím k tomu, že většina problémů souvisejících se životním prostředím má přeshraniční povahu, členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány pak budou zodpovídat za vypracovávání a provádění, na pobřežních územích, některých podrobných opatření stanovených v protokolu, jako je zřízení zón, ve kterých není povolena výstavba.

               (10)

               Je vhodné podepsat protokol jménem Společenství s výhradou pozdějšího uzavření,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Podepsání Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře se schvaluje jménem Evropského společenství s výhradou pozdějšího uzavření.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (4).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Evropského společenství.

      V Bruselu dne 4. prosince 2008.

            Za Radu

            předsedkyně

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32.

      (3)  Úř. věst. L 148, 6.6.2002, s. 24.

      (4)  Viz strana 19 v tomto čísle Úředního věstníku.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 34/19

         PŘEKLAD
   PROTOKOL
   o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří
   SMLUVNÍ STRANY TOHOTO PROTOKOLU,
   JAKO STRANY Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, přijaté dne 16. února 1976 v Barceloně a změněné dne 10. června 1995,
   PŘEJÍCE si, aby byly provedeny závazky stanovené v čl. 4 odst. 3 písm. e) a odst. 5 uvedené úmluvy,
   S VĚDOMÍM, že pobřežní zóny Středozemního moře jsou společným přírodním a kulturním dědictvím národů Středomoří a že by měly být zachovány a rozumně využívány ku prospěchu současných a budoucích generací,
   ZNEPOKOJENY nárůstem antropogenního tlaku na pobřežní zóny Středozemního moře, který ohrožuje jejich zranitelnou povahu, a přejíce si zastavení a zvrácení procesu znehodnocování pobřežní zóny a významné snížení ztráty na biologické rozmanitosti pobřežních ekosystémů,
   OBÁVAJÍCE se rizik ohrožujících pobřežní zóny v důsledku změny klimatu, která pravděpodobně mimo jiné vyústí ve zvýšení hladiny moří, a vědomy si potřeby přijmout udržitelná opatření ke snížení negativních dopadů přírodních jevů,
   PŘESVĚDČENY, že plánování a řízení pobřežních zón, jakožto nenahraditelného ekologického, hospodářského a sociálního zdroje, vyžadují za účelem jejich zachování a udržitelného rozvoje zvláštní integrovaný přístup na úrovni Středomořské pánve jako celku a jejích pobřežních států s ohledem na jejich rozmanitost, a zejména na specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi,
   S OHLEDEM NA ÚMLUVU Organizace Spojených národů o mořském právu, uzavřenou v Montego Bay dne 10. prosince 1982, Úmluvu o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva, uzavřenou v Ramsaru dne 2. února 1971, a Úmluvu o biologické rozmanitosti, uzavřenou v Rio de Janeiru dne 5. června 1992, jejímiž stranami jsou mnohé středomořské pobřežní státy a Evropské společenství,
   USILUJÍCE zejména o spolupráci při vývoji vhodných a integrovaných plánů pro řízení pobřežních zón podle čl. 4 odst. 1 písm. e) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, uzavřené v New Yorku dne 9. května 1992,
   VYCHÁZEJÍCE z existujících zkušeností s integrovaným řízením pobřežních zón a z činnosti různých organizací, včetně evropských institucí,
   OPÍRAJÍCE SE o doporučení a činnosti Komise Středomoří pro udržitelný rozvoj a doporučení zasedání smluvních stran, které se konaly v roce 1997 v Tunisu, v roce 2001 v Monaku, v roce 2003 v Katánii a v roce 2005 v Portoroži, a na základě Strategie Středomoří pro udržitelný rozvoj, přijaté v roce 2005 v Portoroži,
   ROZHODNUTY posílit na úrovni Středomoří snahy pobřežních států zajistit integrované řízení pobřežních zón,
   ODHODLÁNY povzbudit státní, regionální a místní iniciativy prostřednictvím koordinované propagační činnosti, spolupráce a partnerství s různými příslušnými činiteli s cílem podpořit účinnou správu pro účely integrovaného řízení pobřežních zón,
   PŘEJÍCE si, aby se zajistilo dosažení soudržnosti v integrovaném řízení pobřežních zón za uplatňování úmluvy a jejích protokolů,
   SE DOHODLY TAKTO:
   ČÁST I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Obecné povinnosti
   V souladu s Úmluvou o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří a jejími protokoly vytvoří strany společný rámec pro integrované řízení středomořské pobřežní zóny a za tímto účelem přijmou opatření nezbytná k posílení regionální spolupráce.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto protokolu se rozumí:

               a)

               „stranami“ smluvní strany tohoto protokolu;

               b)

               „úmluvou“ Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, uzavřená dne 16. února 1976 v Barceloně a změněná dne 10. června 1995;

               c)

               „organizací“ orgán uvedený v článku 17 úmluvy;

               d)

               „střediskem“ Středisko regionálních činností s programem prioritních akcí;

               e)

               „pobřežní zónou“ geomorfologická oblast na obou stranách mořského břehu, ve které probíhá interakce mezi mořskou a pevninskou částí v podobě složitých ekologických a zdrojových systémů tvořených biotickými a abiotickými složkami, které s lidskými společenstvími a příslušnými sociálně-ekonomickými činnostmi žijí vedle sebe a vzájemně na sebe působí;

               f)

               „integrovaným řízením pobřežních zón“ dynamický proces pro udržitelné řízení a využívání pobřežních zón, jenž bere ohled na zranitelnost pobřežních ekosystémů a krajin, rozmanitost činností a využívání, jejich vzájemné působení, námořní zaměření některých činností a využívání a jejich dopad jak na mořskou, tak pevninskou část pobřežní zóny.

         Článek 3
   Územní působnost
   1.   Tento protokol se vztahuje na oblast Středozemního moře vymezená článkem 1 úmluvy. Tato oblast je rovněž definována pomocí:

               a)

               hranice pobřežní zóny na straně moře, která je vnější hranicí teritoriálních vod stran, a

               b)

               hranice pobřežní zóny na straně pevniny, která je hranicí příslušných pobřežních jednotek, jak je vymezily strany.

         2.   Pokud strana v mezích své svrchovanosti stanoví jiné hranice než hranice předpokládané v odstavci 1 tohoto článku, předá depozitáři prohlášení o této skutečnosti v okamžiku uložení své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu anebo kdykoli později, pokud:

               a)

               hranice na straně moře je menší než vnější hranice teritoriálních vod;

               b)

               hranice na straně pevniny se liší, ať už je menší či větší, od hranic území pobřežních jednotek, jak je definováno výše, aby se mimo jiné uplatnil ekosystémový přístup a hospodářská a sociální kritéria, vzaly se v úvahu specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi a zohlednily nepříznivé účinky změny klimatu.

         3.   Každá strana na příslušné institucionální úrovni přijme nebo bude prosazovat přiměřená opatření, aby informovala obyvatelstvo a jakékoli příslušné činitele o územní působnosti tohoto protokolu.
   Článek 4
   Zachování práv
   1.   Nic v tomto protokolu ani žádný akt přijatý na jeho základě se nedotýká práv, současných a budoucích nároků nebo právních názorů kterékoli strany v souvislosti s mořským právem, a zejména povahy a rozsahu mořských oblastí, vymezení mořských oblastí mezi státy s protilehlým či sousedícím pobřežím, práva a způsobů proplutí průlivy, které se využívají pro mezinárodní plavbu, práva pokojného proplutí teritoriálními vodami a rovněž povahy a rozsahu jurisdikce pobřežního státu, státu vlajky nebo přístavního státu.
   2.   Žádný akt nebo činnost vykonané na základě tohoto protokolu nezakládají důvody pro uplatnění, popírání nebo zpochybňování jakéhokoli nároku na státní svrchovanost nebo jurisdikci.
   3.   Přísnější ustanovení uznávající ochranu a řízení pobřežní zóny obsažená ve stávajících či budoucích vnitrostátních či mezinárodních nástrojích či programech nejsou ustanoveními tohoto protokolu dotčena.
   4.   Nic v tomto protokolu se nedotýká národní bezpečnosti a obranných činností a zařízení; ovšem všechny strany souhlasí, že takové činnosti by měly být provozovány a zařízení by měla být zřízena, v přiměřené a proveditelné míře, v souladu s tímto protokolem.
   Článek 5
   Cíle integrovaného řízení pobřežních zón
   Cíle integrovaného řízení pobřežních zón jsou:

               a)

               prostřednictvím racionálního plánování činnosti usnadnit udržitelný rozvoj pobřežních zón zajištěním toho, že je brán ohled na prostředí a krajinu v souladu s hospodářským, sociálním a kulturním rozvojem;

               b)

               zachovat pobřežní zóny ku prospěchu současných a budoucích generací;

               c)

               zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na využívání vod;

               d)

               zajistit zachování celistvosti pobřežních ekosystémů, krajin a geomorfologie;

               e)

               předcházet účinkům přírodních nebezpečí, a zejména změny klimatu, které mohou být způsobeny přírodními nebo lidskými činnostmi, nebo je omezovat;

               f)

               dosáhnout soudržnosti mezi veřejnými a soukromými iniciativami a mezi všemi rozhodnutími orgánů veřejné moci na státní, regionální a místní úrovni, která ovlivňují využívání pobřežní zóny.

         Článek 6
   Obecné zásady integrovaného řízení pobřežních zón
   Při provádění tohoto protokolu se strany řídí těmito zásadami integrovaného řízení pobřežních zón:

               a)

               Bere se zvláštní ohled na biologické bohatství a přírodní dynamiku a fungování přílivové oblasti a doplňující a vzájemně závislou povahu mořské a pevninské části tvořící jednotný celek.

               b)

               Veškeré prvky související s hydrologickými, geomorfologickými, klimatickými, ekologickými, sociálně-ekonomickými a kulturními systémy se berou v úvahu integrovaně, aby se nepřekročila kapacita pobřežní zóny a zabránilo se nepříznivým účinkům přírodních pohrom a rozvoje.

               c)

               Ekosystémový přístup k pobřežnímu plánování a řízení se uplatňuje tak, aby zajistil udržitelný rozvoj pobřežních zón.

               d)

               Zajistí se vhodná správa umožňující přiměřenou a včasnou účast místního obyvatelstva a zúčastněných subjektů z občanské společnosti zabývajících se problematikou pobřežních zón v transparentním rozhodovacím procesu.

               e)

               Napříč odvětvími se požaduje organizovaná institucionální koordinace různých správních služeb a regionálních a místních úřadů odpovědných za pobřežní zóny.

               f)

               Vyžaduje se vytváření strategií, plánů a programů územního plánování zabývajících se rozvojem měst a sociálně-ekonomickou činností, stejně jako dalšími příslušnými politikami daného odvětví.

               g)

               Bere se ohled na mnohost a rozmanitost činností v pobřežních zónách, a pokud to bude nutné, dá se přednost veřejným službám a činnostem, které, pokud jde o využívání a polohu, vyžadují bezprostřední blízkost moře.

               h)

               Rozdělení využívání by mělo být v celé pobřežní zóně vyrovnané a mělo by se vyhnout zbytečné koncentraci a nekontrolovatelnému růstu měst.

               i)

               Provedou se předběžná posouzení rizik souvisejících s různými lidskými činnostmi a infrastrukturou, aby se zabránilo jejich nepříznivému vlivu na pobřežní zóny a aby se tento vliv omezil.

               j)

               Zabrání se škodám na pobřežním prostředí, a pokud k nim dojde, provede se vhodná obnova.

         Článek 7
   Koordinace
   1.   Pro účely integrovaného řízení pobřežní zóny strany:

               a)

               zajistí institucionální koordinaci, v případě nutnosti prostřednictvím vhodných orgánů a mechanismů, aby se vyhnuly odvětvovým přístupům a usnadnily komplexní přístupy;

               b)

               organizují vhodnou koordinaci mezi různými orgány příslušnými jak pro mořskou, tak pevninskou část pobřežních zón v různých správních službách na státní, regionální a místní úrovni;

               c)

               organizují úzkou koordinaci mezi státními, regionálními a místními orgány v oblasti pobřežních strategií, plánů a programů a ve vztahu k různým povolením činností, kterých lze dosáhnout prostřednictvím společných poradních orgánů nebo společných rozhodovacích postupů.

         2.   Příslušné státní, regionální a místní orgány odpovědné za pobřežní zóny spolupracují, pokud je to proveditelné, na posílení soudržnosti a účinnosti zavedených pobřežních strategií, plánů a programů.
   ČÁST II
   PRVKY INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN
   Článek 8
   Ochrana a udržitelné využívání pobřežních zón
   1.   V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu strany usilují o zajištění udržitelného využívání a řízení pobřežních zón, aby se zachovala pobřežní přírodní stanoviště, krajiny, přírodní zdroje a ekosystémy v souladu s mezinárodními a regionálními právními nástroji.
   2.   Za tímto účelem strany:

               a)

               zavedou v pobřežních zónách podle nejvyššího stavu vody v zimě zónu, kde není povolena výstavba. S ohledem mimo jiné na oblasti přímo a nepříznivě postižené změnou klimatu a přírodními riziky nesmí být tato zóna méně než 100 metrů široká, v souladu s písmenem b). Nadále se používají přísnější vnitrostátní opatření určující tuto šířku;

               b)

               mohou výše uvedená ustanovení upravit způsobem, který je v souladu s cíli a zásadami tohoto protokolu:

                           1)

                           u projektů veřejného zájmu;

                           2)

                           v oblastech se specifickými geografickými nebo jinými místními omezeními, zvláště v souvislosti s hustotou obyvatelstva nebo sociálními potřebami, v nichž jsou individuální bydlení, urbanizace nebo rozvoj stanoveny vnitrostátními právními nástroji;

               c)

               oznámí organizaci své vnitrostátní právní nástroje stanovující výše uvedené úpravy.

         3.   Strany se také snaží zajistit, aby jejich vnitrostátní právní nástroje zahrnovaly kritéria pro udržitelné využívání pobřežních zón. Taková kritéria s ohledem na místní zvláštní podmínky mimo jiné zahrnují:

               a)

               určení a vymezení, mimo chráněné oblasti, otevřených oblastí, ve kterých jsou rozvoj měst a další činnosti omezeny nebo v případě nutnosti zakázány;

               b)

               omezení lineárního šíření měst a vytváření nové dopravní infrastruktury podél pobřeží;

               c)

               zajištění toho, aby byly hlediska ochrany životního prostředí začleněna do pravidel pro řízení a využívání veřejné námořní oblasti;

               d)

               zajištění svobodného přístupu veřejnosti k moři a pobřeží;

               e)

               omezení nebo v případě nutnosti zákaz pohybu a parkování pozemních vozidel a pohybu a kotvení mořských plavidel ve zranitelných přírodních oblastech na pevnině nebo na moři, včetně pláží a dun.

         Článek 9
   Hospodářské činnosti
   1.   V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu a při zohlednění příslušných ustanovení Barcelonské úmluvy a jejích protokolů smluvní strany:

               a)

               věnují zvláštní pozornost hospodářským činnostem, které vyžadují bezprostřední blízkost moře;

               b)

               zajistí, aby různé hospodářské činnosti minimalizovaly využívání přírodních zdrojů a zohledňovaly potřeby budoucích generací;

               c)

               zajistí, aby bylo dodržováno integrované řízení vodních zdrojů a nakládání s odpady, jež by bylo šetrné k životnímu prostředí;

               d)

               zajistí, aby se pobřežní a námořní hospodářství přizpůsobilo zranitelné povaze pobřežních zón a aby byly mořské zdroje chráněny před znečištěním;

               e)

               definují ukazatele rozvoje hospodářských činností, aby se zajistilo udržitelné využívání pobřežních zón a snížily se nároky, které překračují jejich kapacitu;

               f)

               propagují mezi veřejnými orgány, hospodářskými subjekty a nevládními organizacemi kodexy správné praxe.

         2.   Smluvní strany se dále s ohledem na tyto hospodářské činnosti dohodly takto:

               a)

               Zemědělství a průmysl:
               zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí při umisťování a při výkonu zemědělských a průmyslových činností tak, aby se zachovaly pobřežní ekosystémy a krajiny a předešlo se znečištění moře, vody, ovzduší a půdy.

               b)

               Rybolov:

                           i)

                           zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany rybolovných oblastí,

                           ii)

                           zajistit, aby byly metody rybolovu v souladu s udržitelným využíváním přírodních mořských zdrojů.

               c)

               Akvakultura:

                           i)

                           zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany oblastí akvakultury a oblastí s výskytem měkkýšů a korýšů,

                           ii)

                           regulovat akvakulturu kontrolováním využití vstupů a nakládání s odpadem.

               d)

               Cestovní ruch, sport a volnočasové aktivity:

                           i)

                           podporovat udržitelný pobřežní cestovní ruch, který zachovává pobřežní ekosystémy, přírodní zdroje, kulturní dědictví a krajiny,

                           ii)

                           propagovat konkrétní podoby pobřežního cestovního ruchu, včetně kulturního, venkovského a ekologického cestovního ruchu, a zároveň respektovat tradice místního obyvatelstva,

                           iii)

                           regulovat a v případě potřeby zakázat výkon některých sportovních a volnočasových aktivit, včetně rekreačního rybolovu a sběru měkkýšů a korýšů.

               e)

               Využití zvláštních přírodních zdrojů:

                           i)

                           zajistit, aby získávání a těžba nerostů, včetně využití mořské vody v odsolovacích stanicích a při těžbě kamene, podléhaly předchozímu povolení,

                           ii)

                           regulovat těžbu písku, včetně mořského dna a říčních sedimentů, nebo ji zakázat tam, kde je pravděpodobné, že bude mít nepříznivý dopad na rovnováhu pobřežních ekosystémů,

                           iii)

                           sledovat pobřežní zvodnělé vrstvy a dynamické oblasti kontaktu sladké a slané vody nebo na pomezí mezi sladkou a slanou vodou, jež mohou být nepříznivě ovlivněny těžbou podzemní vody nebo vypouštěním odpadů do přírodního prostředí.

               f)

               Infrastruktura, energetická zařízení, přístavy a námořní díla a stavby:
               zajistit, aby tato infrastruktura, zařízení, díla a stavby podléhaly povolení, aby se jejich nepříznivý dopad na pobřežní ekosystémy, krajiny a geomorfologii minimalizoval nebo byl případně odčiněn opatřeními jiné než finanční povahy.

               g)

               Námořní činnosti:
               provádět námořní činnosti tak, aby se zajistilo zachování pobřežních ekosystémů v souladu s pravidly, normami a postupy příslušných mezinárodních úmluv.

         Článek 10
   Zvláštní pobřežní ekosystémy
   Strany přijmou opatření na ochranu charakteristických rysů některých zvláštních pobřežních ekosystémů takto:

               1)

               Mokřady a ústí řek
               Strany navíc k vytvoření chráněných oblastí a s cílem předejít tomu, aby vymizely mokřady a ústí řek:

                           a)

                           zohlední národní pobřežní strategie a pobřežní plány a programy a při vydávání povolení také environmentální, hospodářské a sociální funkce mokřadů a ústí řek;

                           b)

                           přijmou opatření potřebná pro regulaci nebo případně zákaz činností, které mohou mít nepříznivý dopad na mokřady a ústí řek;

                           c)

                           provedou v co nejvyšší možné míře obnovu poškozených pobřežních mokřadů s cílem obnovit jejich kladnou úlohu v procesech pobřežního životního prostředí.

               2)

               Mořská stanoviště
               Strany uznávají potřebu ochrany mořských oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany, bez ohledu na stupeň jejich ochrany a:

                           a)

                           přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení mořských a pobřežních oblastí zajistily ochranu a zachování zejména oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany;

                           b)

                           zavazují se podporovat regionální a mezinárodní spolupráci pro provádění společných programů na ochranu mořských stanovišť.

               3)

               Pobřežní lesy
               Strany přijmou opatření určená k zachování či rozvoji lesů, zejména těch, které se nacházejí vně zvláště chráněných oblastí.

               4)

               Duny
               Strany se zavazují zachovat duny a písčiny, a kde je to možné, udržitelným způsobem je obnovit.

         Článek 11
   Pobřežní krajiny
   1.   Strany uznávají zvláštní estetickou, přírodní a kulturní hodnotu krajin bez ohledu na stupeň jejich ochrany a přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení zajistily ochranu pobřežních krajin.
   2.   Strany se zavazují podporovat regionální a mezinárodní spolupráci v oblasti ochrany krajiny, a zejména ve vhodných případech podporovat provádění společných akcí u přeshraničních pobřežních oblastí.
   Článek 12
   Ostrovy
   Strany se zavazují dohodnout se na zvláštní ochraně ostrovů, včetně malých ostrovů, a za tímto účelem:

               a)

               podporují v těchto oblastech činnosti šetrné k životnímu prostředí a činí zvláštní opatření, aby zajistily účast obyvatel na ochraně pobřežních ekosystémů, která se zakládá na jejich místních zvycích a znalostech;

               b)

               zohledňují zvláštní charakteristiky ostrovního prostředí a potřebu zajistit vzájemné působení mezi ostrovy v rámci národních pobřežních strategií, plánů a programů a nástrojů řízení, zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, rybolovu, odpadu a vody.

         Článek 13
   Kulturní dědictví
   1.   Strany jednotlivě či společně přijmou všechna opatření vhodná pro zachování a ochranu kulturního, zejména archeologického a historického, dědictví pobřežních zón, včetně podvodního kulturního dědictví, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními a mezinárodními nástroji.
   2.   Strany zajistí, aby bylo zachování kulturního dědictví pobřežních zón na místě považováno za první možnost, dříve než u tohoto dědictví dojde k jakémukoli jinému zásahu.
   3.   Strany zejména zajistí, aby prvky podvodního kulturního dědictví pobřežních zón, které byly vyjmuty z mořského prostředí, byly uchovávány a řízeny tak, aby se zabezpečilo jejich dlouhodobé zachování a neobchodovalo se s nimi, nebyly prodávány, vykupovány nebo směňovány jako zboží.
   Článek 14
   Účast
   1.   S cílem zajistit v průběhu procesu integrovaného řízení pobřežních zón účinnou správu přijmou strany opatření nezbytná k tomu, aby se ve fázích formulování a provádění pobřežních a námořních strategií, plánů a programů nebo projektů a také při vydávání různých povolení zajistilo vhodné zapojení různých zúčastněných subjektů, včetně:

               —

               dotčených územních společenství a veřejnoprávních subjektů,

               —

               hospodářských subjektů,

               —

               nevládních organizací,

               —

               sociálních činitelů,

               —

               dotčené veřejnosti.

         Tato účast mimo jiné zahrnuje poradní orgány, šetření nebo veřejná slyšení a může být rozšířena na partnerství.
   2.   S cílem zajistit tuto účast strany přiměřeně, včas a účinně poskytují informace.
   3.   Každému zúčastněnému subjektu, který napadá rozhodnutí, akty nebo opomenutí, by měly být k dispozici mediační nebo smírčí postupy a měl by mít právo na správní nebo právní prostředky, které podléhají ustanovením ohledně účasti stanoveným stranami, pokud jde o plány, programy nebo projekty týkající se pobřežních zón.
   Článek 15
   Zvyšování povědomí, odborná příprava, vzdělávání a výzkum
   1.   Strany se zavazují provádět na státní, regionální nebo místní úrovni činnosti pro zvyšování povědomí o integrovaném řízení pobřežních zón a vyvinout na toto téma vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání.
   2.   Strany přímo, na vícestranném či dvoustranném základě nebo za pomoci organizace, střediska nebo dotčených mezinárodních organizací organizují vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání o integrovaném řízení pobřežních zón s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj.
   3.   Strany umožní mezioborový vědecký výzkum integrovaného řízení pobřežních zón a vzájemného působení mezi jednotlivými činnostmi a jejich dopadů na pobřežní zóny. Za tímto účelem by měly zřídit nebo podporovat specializovaná výzkumná střediska. Cílem tohoto výzkumu je zejména prohloubit znalost integrovaného řízení pobřežních zón, přispět k informovanosti veřejnosti a umožnit rozhodování ve veřejném i soukromém sektoru.
   ČÁST III
   NÁSTROJE INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN
   Článek 16
   Mechanismy a sítě monitorování a sledování
   1.   Strany k monitorování a sledování využívají a posilují příslušné stávající mechanismy nebo v případě potřeby vytvářejí nové. Rovněž připravují a pravidelně aktualizují celostátní soupisy pobřežních zón, které by měly v co nejvyšší míře zahrnovat informace o zdrojích a činnostech i o institucích, právních předpisech a plánování, které mohou mít na pobřežní zóny vliv.
   2.   S cílem podporovat výměnu vědeckých zkušeností, údajů a osvědčených postupů se strany na vhodné správní a vědecké úrovni zapojí ve spolupráci s organizací do sítě středomořské pobřežní zóny.
   3.   S cílem usnadnit pravidelné sledování stavu a vývoje pobřežních zón strany stanoví dohodnutý referenční formát a postup pro sběr vhodných údajů v celostátních soupisech.
   4.   Strany využijí všech nutných prostředků, aby zajistily veřejný přístup k informacím získaným z mechanismů a sítí monitorování a sledování.
   Článek 17
   Středomořská strategie pro integrované řízení pobřežních zón
   Strany se zavazují spolupracovat na podpoře udržitelného rozvoje a integrovaného řízení pobřežních zón, zohledňovat při tom středomořskou strategii pro udržitelný rozvoj a v případě nutnosti ji doplňovat. Za tímto účelem strany za pomoci střediska definují společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří, který má být proveden prostřednictvím vhodných regionálních akčních plánů a dalších operačních nástrojů i prostřednictvím jejich národních strategií.
   Článek 18
   Národní pobřežní strategie, plány a programy
   1.   Každá strana dále posílí nebo zformuluje národní strategii pro integrované řízení pobřežních zón a prováděcí plány a programy pro pobřeží, které jsou v souladu se společným regionálním rámcem, s cíli integrovaného řízení a se zásadami tohoto protokolu, a uvědomí organizaci o koordinačních mechanismech zavedených pro tuto strategii.
   2.   Národní strategie založená na analýze stávající situace stanoví cíle, určí priority s uvedením jejich zdůvodnění, identifikuje pobřežní ekosystémy, které vyžadují řízení, i všechny příslušné činitele a procesy, vyjmenuje opatření, která mají být přijata, a jejich náklady i dostupné institucionální nástroje a právní a finanční prostředky a stanoví harmonogram provádění.
   3.   Pobřežní plány a programy, jež mohou být samostatné nebo integrované do jiných plánů a programů, specifikují zaměření národní strategie a provedou ji na příslušné územní úrovni, přičemž mimo jiné případně stanoví kapacity a podmínky pro přidělení a využití příslušných mořských a pevninských částí pobřežních zón.
   4.   Strany definují vhodné ukazatele, aby bylo možno hodnotit účinnost strategií, plánů a programů integrovaného řízení pobřežních zón, jakož i pokrok v provádění protokolu.
   Článek 19
   Hodnocení vlivů na životní prostředí
   1.   Strany při zohlednění zranitelné povahy pobřežních zón zajistí, aby u veřejných a soukromých projektů, u nichž jsou pravděpodobné významné účinky na životní prostředí v pobřežních zónách, a zejména na jejich ekosystémy, postup a studie související s hodnocením vlivů na životní prostředí zvažovaly zvláštní citlivost prostředí a vzájemné vztahy mezi mořskými a pevninskými částmi pobřežní zóny.
   2.   V souladu s týmiž kritérii strany vhodně zformulují strategické hodnocení vlivů plánů a programů, které postihují pobřežní zónu, na životní prostředí.
   3.   Hodnocení vlivů na životní prostředí by také mělo zvažovat kumulativní dopad na pobřežní zóny a věnovat náležitou pozornost mimo jiné jejich kapacitě.
   Článek 20
   Územní politika
   1.   Za účelem podpory integrovaného řízení pobřežních zón, snížení hospodářského tlaku, zachování otevřených ploch a umožnění veřejného přístupu k moři a podél jeho břehu přijmou strany vhodné nástroje a opatření územní politiky, včetně postupu plánování.
   2.   Za tímto účelem a s cílem zajistit udržitelné řízení veřejné a soukromé půdy v pobřežních zónách mohou strany mimo jiné přijmout mechanismy pro nákup, postoupení, darování nebo převod pozemků do veřejného vlastnictví a uvalovat na nemovitosti věcná břemena.
   Článek 21
   Hospodářské, finanční a daňové nástroje
   Pro provádění národních pobřežních strategií a pobřežních plánů a programů mohou strany přijmout vhodná opatření pro přijetí příslušných hospodářských, finančních nebo daňových nástrojů určených k podpoře místních, regionálních a celostátních iniciativ pro integrované řízení pobřežních zón.
   ČÁST IV
   RIZIKA POSTIHUJÍCÍ POBŘEŽNÍ ZÓNU
   Článek 22
   Přírodní nebezpečí
   V rámci národních strategií pro integrované řízení pobřežních zón vyvinou strany politiky pro předcházení přírodním nebezpečím. Za tímto účelem provedou posouzení zranitelnosti a nebezpečí pro pobřežní zóny a přijmou opatření pro předcházení, zmírňování a přizpůsobování, aby se čelilo účinkům přírodních pohrom, zejména změny klimatu.
   Článek 23
   Eroze pobřeží
   1.   V souladu s cíli a zásadami stanovenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu se strany s cílem účinněji předcházet nepříznivému dopadu eroze pobřeží a zmírňovat jej zavazují přijmout opatření nezbytná k tomu, aby se zachovala či obnovila přirozená schopnost pobřeží přizpůsobovat se změnám, včetně změn způsobovaných zvýšením hladiny moře.
   2.   Při zvažování nových činností a stavebních děl umístěných v pobřežní zóně, včetně námořních staveb a obranných pobřežních děl, strany zejména zohlední jejich nepříznivé účinky na erozi pobřeží a přímé a nepřímé náklady, jež z nich mohou vyplývat. Pokud jde o stávající činnosti a stavby, měly by strany přijmout opatření pro minimalizaci jejich účinků na erozi pobřeží.
   3.   Strany usilují o předcházení dopadům eroze pobřeží prostřednictvím integrovaného řízení činností, včetně přijetí zvláštních opatření pro pobřežní sedimenty a pobřežní stavební díla.
   4.   Strany se zavazují sdílet vědecké údaje, které mohou zlepšit znalost stavu, vývoje a dopadů eroze pobřeží.
   Článek 24
   Reakce na přírodní pohromy
   1.   Strany se zavazují podporovat mezinárodní spolupráci, aby reagovaly na přírodní pohromy, a přijmout všechna opatření nezbytná pro včasné řešení jejich účinků.
   2.   Strany se zavazují koordinovat používání zařízení pro odhalování, varování a komunikaci, jež mají k dispozici, a využívat stávající mechanismy a iniciativy, aby se zajistilo co nejrychlejší předávání naléhavých informací o významných přírodních pohromách. Strany sdělí organizaci, které orgány jsou v rámci příslušných mezinárodních mechanismů příslušné tyto informace poskytovat a přijímat.
   3.   Strany se zavazují podporovat vzájemnou spolupráci a spolupráci mezi státními, regionálními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími příslušnými organizacemi pro poskytování humanitární pomoci v naléhavých případech přírodních pohrom postihujících pobřežní zóny Středozemního moře.
   ČÁST V
   MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE
   Článek 25
   Odborná příprava a výzkum
   1.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při odborné přípravě vědeckého, technického a administrativního personálu v oblasti integrovaného řízení pobřežních zón, zejména s cílem:

               a)

               identifikovat a posílit kapacity;

               b)

               rozvinout vědecký a technický výzkum;

               c)

               podporovat střediska specializovaná na integrované řízení pobřežních zón;

               d)

               podporovat programy odborné přípravy místních odborníků.

         2.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací podporovat vědecký a technický výzkum integrovaného řízení pobřežních zón, zejména prostřednictvím výměny vědeckých a technických informací a koordinace svých výzkumných programů ohledně témat společného zájmu.
   Článek 26
   Vědecká a technická pomoc
   Pro účely integrovaného řízení pobřežních zón se strany zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat na poskytování vědecké a technické pomoci, včetně přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a jejich přenosu, a dalších možných podob pomoci stranám, které o takovou pomoc požádají.
   Článek 27
   Výměna informací a činnosti společného zájmu
   1.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při výměně informací o využívání osvědčených environmentálních postupů.
   2.   Za podpory organizace strany zejména:

               a)

               definují ukazatele pobřežního řízení, přičemž zohledňují stávající ukazatele, a spolupracují při jejich využívání;

               b)

               zavádějí a aktualizují posouzení využití a řízení pobřežních zón;

               c)

               provádějí činnosti společného zájmu, například ukázkové projekty integrovaného řízení pobřežních zón.

         Článek 28
   Přeshraniční spolupráce
   Kde je to vhodné, strany přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací na dvoustranném či vícestranném základě usilují o koordinaci národních pobřežních strategií, plánů a programů týkajících se sousedících pobřežních zón. Na této koordinaci se podílejí příslušné vnitrostátní správní orgány.
   Článek 29
   Přeshraniční hodnocení vlivů na životní prostředí
   1.   Dříve než strany povolí nebo schválí plány, programy a projekty, u nichž je pravděpodobný významný nepříznivý dopad na životní prostředí v pobřežních zónách ostatních stran, spolupracují v rámci tohoto protokolu prostřednictvím oznamování, výměny informací a konzultací na hodnocení vlivů těchto plánů, programů a projektů na životní prostředí a zohledňují při tom článek 19 tohoto protokolu a čl. 4 odst. 3 písm. d) úmluvy.
   2.   Za tímto účelem se strany zavazují spolupracovat při formulování a přijímání vhodných obecných směrů, které stanoví postupy pro oznamování, výměnu informací a konzultaci ve všech fázích procesu.
   3.   Kde je to vhodné, mohou strany pro účinné provádění tohoto článku uzavírat dvoustranné či vícestranné dohody.
   ČÁST VI
   INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ
   Článek 30
   Kontaktní místa
   Každá strana určí kontaktní místo, které bude sloužit jako středisko pro technická a vědecká hlediska provádění tohoto protokolu a bude šířit informace na státní, regionální a místní úrovni. Kontaktní místa se pravidelně scházejí, aby plnila své funkce vyplývající z tohoto protokolu.
   Článek 31
   Zprávy
   Na řádných zasedáních smluvních stran předkládají strany zprávy o provádění tohoto protokolu, včetně přijatých opatření, jejich účinnosti a problémů, které vyvstaly při jejich provádění, a to způsobem a v takových časových rozestupech, jak stanoví tato zasedání.
   Článek 32
   Institucionální koordinace
   1.   Organizace odpovídá za koordinaci provádění tohoto protokolu. Za tímto účelem ji podporuje středisko, jemuž může svěřit tyto funkce:

               a)

               pomáhat stranám definovat společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří podle článku 17;

               b)

               připravovat pravidelnou zprávu o stavu a vývoji integrovaného řízení pobřežních zón ve Středozemním moři s cílem umožnit provádění protokolu;

               c)

               vyměňovat informace a provádět činnosti společného zájmu podle článku 27;

               d)

               na žádost pomáhat stranám:

                           —

                           účastnit se sítě středomořské pobřežní zóny podle článku 16,

                           —

                           připravovat a provádět jejich národní strategie pro integrované řízení pobřežních zón podle článku 18,

                           —

                           spolupracovat na činnostech odborné přípravy a na programech vědeckého a technického výzkumu podle článku 25,

                           —

                           kde je to vhodné, koordinovat řízení přeshraničních pobřežních zón podle článku 28;

               e)

               pořádat schůze kontaktních míst podle článku 30;

               f)

               vykonávat jakékoli další funkce uložené stranami.

         2.   Pro účely provádění tohoto protokolu mohou strany, organizace a středisko společně navázat spolupráci s nevládními organizacemi, jejichž činnost souvisí s protokolem.
   Článek 33
   Zasedání stran
   1.   Řádná zasedání stran tohoto protokolu se konají ve spojitosti s řádnými zasedáními smluvních stran úmluvy, svolávanými podle článku 18 úmluvy. Strany mohou rovněž v souladu s uvedeným článkem svolávat mimořádná zasedání.
   2.   Zasedání stran tohoto protokolu mají tyto úkoly:

               a)

               dohlížet na provádění tohoto protokolu;

               b)

               zajišťovat, aby byl tento protokol prováděn v koordinaci a součinnosti s ostatními protokoly;

               c)

               dohlížet na činnost organizace a střediska týkající se provádění tohoto protokolu a poskytovat pokyny pro jejich činnosti;

               d)

               zvažovat účinnost opatření přijatých pro integrované řízení pobřežních zón a potřebu dalších opatření, zvláště v podobě příloh nebo změn tohoto protokolu;

               e)

               vydávat stranám doporučení ohledně opatření, která mají být přijata pro provádění tohoto protokolu;

               f)

               posuzovat návrhy vznesené schůzí kontaktních míst podle článku 30 tohoto protokolu;

               g)

               zvažovat zprávy předané stranami a vydávat vhodná doporučení podle článku 26 úmluvy;

               h)

               posuzovat jakékoli další příslušné informace předané prostřednictvím střediska;

               i)

               posuzovat jakékoli další záležitosti týkající se tohoto protokolu, kde je to vhodné.

         ČÁST VII
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 34
   Vztah k úmluvě
   1.   Ustanovení úmluvy týkající se kteréhokoliv protokolu se použijí na tento protokol.
   2.   Jednací řád a finanční pravidla přijaté podle článku 24 úmluvy se použijí na tento protokol, nedohodnou-li se strany tohoto protokolu jinak.
   Článek 35
   Vztahy se třetími stranami
   1.   V případě potřeby strany vyzvou státy, které nejsou stranami protokolu, a mezinárodní organizace ke spolupráci při provádění tohoto protokolu.
   2.   Strany se zavazují přijmout v souladu s mezinárodním právem vhodná opatření, aby se zajistilo, že nikdo neprovádí činnost, která je v rozporu se zásadami a cíli tohoto protokolu.
   Článek 36
   Podpis
   Tento protokol je otevřen k podpisu kterékoli smluvní straně úmluvy od 21. ledna 2008 do 20. ledna 2009 v Madridu ve Španělsku.
   Článek 37
   Ratifikace, přijetí nebo schválení
   Tento protokol podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u španělské vlády, která bude vykonávat funkci depozitáře.
   Článek 38
   Přistoupení
   Ode dne 21. ledna 2009 bude tento protokol otevřen k přistoupení kterékoliv straně úmluvy.
   Článek 39
   Vstup v platnost
   Tento protokol vstupuje v platnost třicátým dnem po uložení alespoň šesté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení.
   Článek 40
   Závazná znění
   Prvopis tohoto protokolu, jehož znění v jazyce anglickém, arabském, francouzském a španělském mají stejnou platnost, bude uložen u depozitáře.

      NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně za tímto účelem zplnomocnění k tomuto protokolu své podpisy.
      V MADRIDU VE ŠPANĚLSKU dne dvacátého prvního ledna dva tisíce osm.


title: 2009/230/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008 o uzavření účtů Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU na rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 88/233

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 22. dubna 2008
   o uzavření účtů Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU na rozpočtový rok 2006
   (2009/230/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU za rozpočtový rok 2006 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU za rozpočtový rok 2006, spolu s odpověďmi agentury (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (4), a zejména na článek 30 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0126/2008),

               1.

               konstatuje, že roční účetní závěrka Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU tvoří přílohu zprávy Účetního dvora;

               2.

               schvaluje uzavření účtů Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU za rozpočtový rok 2006;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států EU, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 261, 31.10.2007, s. 7.

      (2)  Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 29.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Žádost o zbavení imunity Miloslava Ransdorfa Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o žádosti, aby byl Miloslav Ransdorf zbaven imunity (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               CE 81/146

         Středa 5. května 2010Žádost o zbavení imunity Miloslava Ransdorfa
   P7_TA(2010)0093
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o žádosti, aby byl Miloslav Ransdorf zbaven imunity (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Evropský parlament,
   s ohledem na žádost, aby byl Miloslav Ransdorf zbaven imunity, kterou dne 16. září 2009 předložil příslušný orgán České republiky, a jež byla oznámena na plenárním zasedání dne 23. listopadu 2009,
   poté, co Miloslav Ransdorf dostal v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu možnost vyjádřit se,
   s ohledem na článek 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství ze dne 8. dubna 1965 a na čl. 6 odst. 2 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách ze dne 20. září 1976,
   s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964 a ze dne 10. července 1986 (1),
   s ohledem na čl. 6 odst. 2 a článek 7 jednacího řadu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0107/2010),

               A.

               vzhledem k tomu, že Miloslav Ransdorf je poslancem Evropského parlamentu,

               B.

               vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství ze dne 8. dubna 1965 požívají poslanci Evropského parlamentu na území vlastního státu imunit přiznávaných členům parlamentu tohoto státu, nicméně imunity se nelze dovolávat v případě, že je poslanec přistižen při činu; vzhledem k tomu, že toto ustanovení nebrání Evropskému parlamentu, aby uplatnil své právo zbavit některého ze svých poslanců imunity,

               C.

               vzhledem k tomu, že podle čl. 27 odst. 4 Ústavy České republiky nelze poslance ani senátora trestně stíhat bez souhlasu komory, jejímž je členem, a odepře-li komora souhlas, je trestní stíhání navždy vyloučeno,

               1.

               rozhodl, aby byl Miloslav Ransdorf zbaven imunity;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby ihned předal toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru příslušným orgánům České republiky.

      (1)  Věc 101/63, Wagner v. Fohrmann a Krier, Sb. 1964, s. 383 a věc 149/85, Wybot v. Faure a další, Sb. 1986, s. 2391.