title: Rozhodnutí evropského parlamentu a rady č. 508/2000/ES ze dne 14. února 2000 o programu Kultura 2000

text:
Důležité právní upozornění

|

32000D0508

Úřední věstník L 063 , 10/03/2000 S. 0001 - 0009

		Rozhodnutí evropského parlamentu a rady č. 508/2000/ESze dne 14. února 2000o programu Kultura 2000EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Výboru regionů [2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy, na základě společného návrhu schváleného dohodovacím výborem dne 9. prosince 1999 [3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Kultura má důležitou vnitřní hodnotu pro všechny lidi v Evropě, je podstatným prvkem evropské integrace a přispívá k potvrzení a životaschopnosti evropského modelu společnosti a vlivu Společenství na mezinárodním poli.(2) Kultura je jak hospodářským faktorem, tak faktorem sociální integrace a občanství; proto hraje významnou roli při střetávání s novými výzvami, kterým čelí Společenství, jako je globalizace, informační společnost, sociální soudržnost a tvorba zaměstnanosti.(3) S úmyslem plnit potřeby kulturního rozměru v Evropské unii musí Společenství při své akci podle jiných ustanovení Smlouvy než článku 151 brát v úvahu kulturní hlediska, zejména za účelem respektování a podpory rozmanitosti jeho kultur; v této souvislosti by Komise měla podporovat šíření informací týkajících se příležitostí pro kulturní průmysl ve strukturálních fondech, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech [4], a provést s tímto cílem studie.(4) Z důvodu narůstajícího významu kultury pro evropskou společnost a výzev, kterým čelí Společenství na počátku 21. století, je důležité zvýšit účinnost a soudržnost opatření Společenství v oblasti kultury navržením jednotného rámce pro zaměření a vypracování programu pro období 2000 až 2004, s ohledem na nutnost více přihlédnout ke kultuře v politikách; v tomto smyslu rozhodnutí Rady ze dne 22. září 1997 o budoucnosti evropské kulturní akce [5] vyzývá Komisi k vypracování návrhů, za účelem zavedení jednotného nástroje pro vypracování programu a financování zaměřeného na provádění článku 151 Smlouvy.(5) Pokud občané plně podpoří evropskou integraci a plně se jí účastní, je třeba více zdůraznit jejich společné hodnoty a kořeny jako klíčový prvek jejich identity a jejich členství ve společnosti založené na svobodě, demokracii, toleranci a solidaritě; je třeba dosáhnout větší vyváženosti mezi hospodářskými a kulturními hledisky Společenství tak, aby se tato hlediska mohla navzájem doplňovat a podpírat.(6) Smlouva potvrzuje odpovědnost Evropské unie za vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy a za přispívání k rozkvětu kultur členských států, za současného respektování jejich národní a regionální rozmanitosti, a zároveň k upřednostňování společného kulturního dědictví; zvláštní pozornost by měla být věnována ochraně postavení malých evropských kultur a méně rozšířených jazyků.(7) Společenství je proto zavázáno k práci směřující k rozvoji kulturní oblasti společné pro evropské národy, která je otevřená, různorodá a založená na zásadě subsidiarity, na spolupráci všech zúčastněných v oblasti kultury, na podpoře právního rámce přispívajícího k rozvoji kulturních činností a zajištění respektu ke kulturní rozmanitosti a propojení kulturního rozměru do politik Společenství, v souladu s čl. 151 odst. 4 Smlouvy.(8) K oživení kulturní oblasti společné pro evropské národy je nezbytné podporovat tvořivou činnost, prosazovat kulturní dědictví s evropským rozměrem, podporovat vzájemné povědomí kultury a historie evropských národů a podporovat kulturní výměny za účelem zlepšení šíření poznatků a stimulace spolupráce a tvořivých činností.(9) V této souvislosti existuje potřeba podpory širší spolupráce mezi těmi, kdo jsou zapojeni do kulturních činností, povzbuzením jejich přístupu k dohodám o spolupráci na provádění společných projektů, podpory úzce zaměřeným opatřením se značným evropským profilem, poskytnutí podpory zvláštním a inovačním opatřením a podpory výměn a dialogu o vybraných tématech evropského zájmu.(10) Kulturní programy Kaleidoscope, Ariane a Raphael vymezené, v tomto pořadí, v rozhodnutí č. 719/96/ES [6], rozhodnutí č. 2085/97/ES [7] a rozhodnutí č. 2228/97/ES [8] Evropského parlamentu a Rady zaznamenaly první pozitivní krok při provádění akce Společenství v oblasti kultury; kulturní úsilí Společenství je však třeba zjednodušit a posílit na základě výsledků hodnocení výše uvedených programů.(11) V souladu se sdělením Komise "Agenda 2000" je třeba zvýšit účinnost opatření na úrovni Společenství, zejména soustředěním zdrojů dostupných pro vnitřní politiky, včetně kulturní akce.(12) Byly získány značné zkušenosti, zejména prostřednictvím hodnocení prvních kulturních programů, rozsáhlých konzultací všech zúčastněných stran a výsledků kulturního fóra Evropské unie konaného ve dnech 29. a 30. ledna 1998.(13) Kulturní činnosti Společenství by měly přihlédnout ke zvláštní povaze a z toho vyplývajícím zvláštním potřebám každé kulturní oblasti.(14) Závěry zasedání Evropské rady v Kodani ve dnech 21. a 23. června 1993 vyzývaly k otevření programů Společenství zemím střední a východní Evropy, které podepsaly dohody o přistoupení; Společenství s některými třetími zeměmi podepsalo dohody o spolupráci, které obsahují ustanovení týkající se kultury.(15) Toto rozhodnutí proto zavádí jednotný nástroj pro financování a plánování pro kulturní spolupráci, nazvaný "program Kultura 2000" na období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004.(16) Toto rozhodnutí stanovuje po celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje přednostní rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové disciplíně a zlepšení rozpočtového procesu [9].(17) Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí je třeba přijmout v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10].(18) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými článkem 5 Smlouvy, protože cíle této akce nemohou být v dostatečné míře dosaženy členskými státy, mohou proto, z důvodu rozsahu nebo účinků navrhované akce, být lépe dosaženy Společenstvím; toto rozhodnutí je omezeno na minimum požadované k dosažení těchto cílů a nepřesáhne to, co je za tímto účelem nezbytné.(19) Program Kultura 2000 by měl být jediným programem v oblasti kultury účinným od roku 2000; z tohoto důvodu se zrušuje rozhodnutí č. 2228/97/ES,ROZHODLY TAKTO:Článek 1Doba trvání a cíleJednotný nástroj pro financování a plánování pro kulturní spolupráci (dále jen "program Kultura 2000") se zavádí na období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004.Program Kultura 2000 přispívá k podpoře kulturní oblasti společné evropským národům. V této souvislosti podporuje spolupráci mezi tvořivými umělci, kulturními činiteli, soukromými a veřejnými pořadateli, činnostmi kulturních sítí a jinými partnery a kulturními institucemi členských států a ostatních účastnických států za účelem dosažení následujících cílů:a) podpora kulturního dialogu a vzájemných poznatků o kultuře a historii evropských národů;b) podpora tvořivosti a nadnárodního šíření kultury a mobility umělců, tvůrců a ostatních činitelů a pracovníků v oblasti kultury a jejich prací, se silným důrazem na mladé a společensky znevýhodněné osoby a na kulturní rozmanitost;c) zdůraznění kulturní rozmanitosti a rozvoj nových forem kulturního projevu;d) sdílení a zdůraznění společného kulturního dědictví evropského významu na evropské úrovni; šíření know-how a podpora dobré praxe týkající se jeho zachovávání a ochrany;e) přihlédnutí k úloze kultury v sociálně ekonomickém rozvoji;f) pěstování dialogu mezi kulturami a vzájemné výměny mezi evropskými a mimoevropskými kulturami;g) jednoznačné uznání kultury jako ekonomického faktoru a jako faktoru v sociální integraci a občanství;h) zlepšený přístup a účast na kultuře v Evropské unii pro co možná nejvíce občanů.Program Kultura 2000 dále rozvine účinné propojení s opatřeními prováděnými v rámci ostatních politik Společenství, které souvisí s kulturou.Článek 2Typy kulturních akcí a událostíCíle vyjmenované v článku 1 jsou dosahovány následujícími prostředky:a) zvláštní inovační a/nebo experimentální akce;b) integrované akce ve smyslu strukturovaných, víceletých dohod o kulturní spolupráci;c) zvláštní kulturní události evropského a/nebo mezinárodního rozměru.Akce a jejich prováděcí opatření jsou popsány v příloze I. Jsou buď vertikální (týkající se jedné oblasti kultury), nebo horizontální (sdružující více oblastí kultury).Článek 3RozpočetFinanční rámec pro provádění programu Kultura 2000 pro období uvedené v článku 1 činí 167 milionů eur.Roční prostředky musí být schváleny rozpočtovým orgánem v mezích finančního výhledu.Článek 4Provádění1. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí týkající se záležitostí vyjmenovaných níže jsou přijata v souladu s postupem řízení uvedeným v čl. 5 odst. 2:a) priority a obecné zásady pro všechna opatření popsaná v příloze I a roční program z nich vyplývající;b) obecná vyváženost mezi všemi akcemi;c) pravidla a kritéria výběru pro různé typy projektů popsaných v příloze I akce I.1, I.2 a I.3;d) finanční podpora, jež má být poskytnuta Společenstvím, částky, doba trvání, rozdělování, příjemci;e) podrobné postupy sledování a hodnocení tohoto programu, společně se závěry hodnotící zprávy stanovené v článku 8 a všechna opatření ke změně programu Kultura 2000 vyplývající z hodnotící zprávy.2. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí týkající se všech ostatních záležitostí se přijmou v souladu s doporučeným postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3.Článek 5Výbor1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, s ohledem na článek 8 zmiňovaného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na dva měsíce.3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, s ohledem na článek 8 zmiňovaného rozhodnutí.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 6Součinnost a doplňkovostPři provádění programu Kultura 2000 zajistí Komise, ve spolupráci s členskými státy, celkovou součinnost a doplňkovost s odpovídajícími politikami Společenství a akcemi ovlivňujícími oblast kultury. To by mohlo zahrnovat možnost zahrnutí doplňujících projektů financovaných jinými programy Společenství.Článek 7Třetí země a mezinárodní organizaceProgram Kultura 2000 je otevřen účasti zemí Evropského hospodářského prostoru a účasti Kypru a přidružených zemí střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v dohodách o přidružení nebo v dodatečných protokolech k dohodám o přidružení týkajících se účasti na programech Společenství, které byly s těmito zeměmi uzavřeny nebo mají být uzavřeny.Program Kultura 2000 rovněž povoluje spolupráci s ostatními třetími zeměmi, které uzavřely dohody o přidružení nebo spolupráci obsahující ustanovení o kultuře, na základě dodatečných prostředků zpřístupněných v souladu s postupy, které mají být s dotyčnými zeměmi dohodnuty.Program Kultura 2000 povoluje společnou akci s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti kultury, jako jsou UNESCO nebo Rada Evropy, na základě společných příspěvků a v souladu s různými pravidly převažujícími v každé instituci nebo organizaci pro uskutečňování kulturních akcí a událostí vyjmenovaných v článku 2.Článek 8Hodnocení a sledováníNejpozději do 31. prosince 2002 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů podrobnou hodnotící zprávu o výsledcích programu Kultura 2000, s ohledem na jeho cíle a doprovázenou, je-li to nezbytné, návrhem na změny tohoto rozhodnutí.Při ukončení programu Kultura 2000 předloží Komise zprávu o jeho provádění Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Kromě toho Komise každoročně předloží krátkou zprávu sledující situaci provádění programu Kultura 2000 Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů.Tyto hodnotící zprávy zejména zdůrazní vytvoření přidané hodnoty, zvláště kulturní povahy, a sociálně ekonomických důsledků finanční podpory Společenství.Článek 9ZrušeníZrušuje se rozhodnutí č. 2228/97/ES s účinností od 1. ledna 2000.Článek 10Nabytí účinnostiToto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2000.V Bruselu dne 14. února 2000.Za Evropský parlamentpředsedkyněN. FontaineZa RadupředsedaJ. Gana[1] Úř. věst. C 211, 7.7.1998, s. 18.[2] Úř. věst. C 51, 22.2.1999, s. 68.[3] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 5. listopadu 1998 (Úř. věst. C 359, 23.11.1998, s. 28), společný postoj Rady ze dne 28. června 1999 (Úř. věst. C 232, 13.8.1999, s. 25) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 28. října 1999 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 2000 a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. února 2000.[4] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.[5] Úř. věst. C 305, 7.10.1997, s. 1.[6] Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 20.[7] Úř. věst. L 291, 24.10.1997, s. 26.[8] Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 31.[9] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1.[10] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IČINNOSTI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ PRO PROGRAM KULTURA 2000I. Popis akcí a událostíI.1 Zvláštní inovační a/nebo experimentální akceSpolečenství bude každoročně podporovat události a projekty uskutečňované v rámci partnerství nebo formou sítí. Tyto projekty musí zahrnovat činitele alespoň ze tří států účastnících se programu Kultura 2000, na základě priorit vymezených po konzultaci výboru uvedeného v článku 5, aniž je dotčena nabídka přidruženým zemím na účast v programu v souladu s postupy stanovenými v článku 7. Tyto akce zpravidla trvají jeden rok, který může být prodloužen o dva doplňující roky. Tyto vertikální akce (týkající se jedné oblasti kultury) nebo horizontální akce (sdružující několik oblastí kultury) by měly být inovační a/nebo experimentální a usilující zejména o:i) položení hlavního důrazu na umožnění přístupu ke kultuře a na širší kulturní účast lidí v Evropě, v jejich celé společenské, regionální a kulturní rozmanitosti, zejména mladých lidí a lidí nejvíce znevýhodněných;ii) povzbuzení vývoje a rozšíření nových forem kulturního vyjádření, v rámci a společně s tradičními kulturními oblastmi (jako je například hudba, divadelní umění, výtvarné a vizuální umění, fotografie, architektura, literatura, knihy, četba, kulturní dědictví včetně kulturní krajiny a dětské kultury);iii) podporu projektů zaměřených na zlepšení přístupu ke knihám a četbě společně se vzděláváním pracovníků v této oblasti;iv) podporu projektů spolupráce zaměřených na zachovávání, sdílení, zdůrazňování a zabezpečování, na evropské úrovni, společného kulturního dědictví evropského významu;v) podporu vytváření multimediálních produktů, přizpůsobených potřebám různých skupin lidí, a tím zviditelnění evropské umělecké tvorby a dědictví a jeho zpřístupnění všem;vi) podporu iniciativ, diskuzí a spolupráce mezi kulturními a sociokulturními činiteli pracujícími v oblasti společenské integrace, zejména integrace mládeže;vii) udržování interkulturního dialogu a vzájemné výměny mezi evropskými a jinými kulturami, zejména podporou spolupráce v oblastech společného zájmu mezi kulturními institucemi a/nebo jinými činiteli v členských státech a těmi ve třetích zemích;viii) podporu šíření kulturních událostí za použití nových technologií informační společnosti.Podpora Společenství nesmí přesáhnout 60 % rozpočtu pro zvláštní akci. Ve většině případů nesmí být tato podpora nižší než 50000 eur a vyšší než 150000 eur ročně.I.2 Integrované akce ve smyslu víceletých nadnárodních dohod o kulturní spolupráciProgram Kultura 2000 vyzývá k užším vztahům a společné práci podporou kulturních sítí a zejména sítí činitelů, kulturních subjektů a kulturních institucí, zahrnující zejména pracovníky v různých účastnických státech, za účelem uskutečnění strukturovaných kulturních projektů jak uvnitř, tak vně Společenství. Toto opatření se týká projektů značné kvality s evropským rozměrem, zahrnujících alespoň pět států účastnících se programu Kultura 2000.Dohody o kulturní spolupráci budou zaměřeny na uskutečňování strukturovaných, víceletých kulturních akcí, mezi činiteli několika členských států a činiteli jiných států účastnících se programu Kultura 2000. Tyto dohody se týkají nadnárodních akcí zahrnujících jednu oblast kultury (vertikální akce), jako je například hudba, divadelní umění, výtvarné a vizuální umění, literatura, knihy a četba, včetně překladů a kulturního dědictví. Kromě toho zlepší, rovněž za použití nových médií, výsledky integrovaných akcí zahrnujících různé obory (horizontální akce založené na součinnosti), tj. sdružení několika kulturních oblastí.Dohody o spolupráci navržené tímto způsobem až na tři roky musí zahrnovat některé nebo všechny z následujících činností:i) koprodukce a oběh děl a jiné kulturní události v Evropské unii (např. výstavy, festivaly atd.), jejich zpřístupnění co možná nejvyššímu počtu občanů;ii) mobilitu umělců, tvůrců a ostatních kulturních činitelů;iii) další vzdělávání pracovníků v oblasti kultury a výměna zkušeností jak na akademické, tak na praktické úrovni;iv) zvýšení hodnoty kulturních míst a památek v rámci Společenství za účelem zvýšení povědomí o evropské kultuře;v) výzkumné projekty, kampaně pro zvýšení povědomí veřejnosti, činnosti týkající se výuky a šíření poznatků, semináře, kongresy, setkání na kulturní témata evropského významu;vi) používání nových technologií;vii) projekty zaměřené na zdůraznění kulturní rozmanitosti a různosti jazyků, zvyšování vzájemného povědomí o historii, kořenech, společných kulturních hodnotách evropských národů a jejich společném kulturním dědictví.Po konzultacích výboru uvedeného v čl. 5 odst. 1 rozhodnutí Společenství udělí podporu provádění dohod o kulturní spolupráci. Tato podpora není určena pouze na pokrytí části financování projektu, ale rovněž nákladů spojených s počátečním založením trvající spolupráce, která může být víceletá, v právní formě uznané jedním z členských států Unie.Za účelem zajištění způsobilosti dohody, musí činnosti, na které se vztahuje, zahrnovat činitele alespoň z pěti států účastnících se programu Kultura 2000.Osoby odpovědné za víceleté dohody o kulturní spolupráci, které obdrží podporu Společenství na více než jeden rok, musí na konci každého roku předložit Komisi přehled uskutečněných činností a výdajů na každou činnost, aby podpora Společenství byla prodloužena na celou dobu projektu.Podpora Společenství nesmí překročit 60 % rozpočtu dohod o kulturní spolupráci. Nesmí být vyšší než 300000 eur ročně.Tato podpora může být zvýšena nejvýše o 20 % za účelem pokrytí odpovídajících nákladů vzniklých při správě dohod o kulturní spolupráci.I.3 Zvláštní kulturní akce s evropským a mezinárodním rozměremTyto události, značného rozměru a rozsahu, by měly být přesně zaměřeny na obyvatele Evropy a měly by pomoci zvýšit jejich vnímání sounáležitosti ke stejnému společenství a jejich povědomí o kulturní rozmanitosti členských států a dialog mezi kulturami a mezi národy.Tyto události zahrnují zejména:i) Evropské město kultury a Evropský měsíc kultury;ii) organizování sympozií ke studování společného kulturního zájmu za účelem pěstování kulturního dialogu jak uvnitř, tak vně Společenství;iii) organizování inovačních kulturních akcí, které významným způsobem oslovují občany a jsou jim obecně dostupné, zejména v oblasti kulturního dědictví, umělecké činnosti a evropské historie, a které zejména poskytují propojení mezi vzděláním, uměním a kulturou;iv) uznávání a zdůrazňování evropského uměleckého talentu, zejména mezi mládeží prostřednictvím, mimo jiné, evropských cen v různých oblastech kultury: v literatuře, překládání, architektuře atd.;v) podpora projektů uznaných příslušnými orgány zúčastněných členských států a zahrnujících zachování a ochranu kulturního dědictví výjimečné důležitosti, které přispívají k rozvoji a šíření inovačních pojetí, metod a technik na evropské úrovni a mohou získat označení "laboratoř kulturního dědictví".Priority týkající se těchto událostí se stanoví po konzultaci výboru uvedeného v článku 5 rozhodnutí.Podpora Společenství nesmí překročit 60 % rozpočtu pro zvláštní kulturní událost. Nesmí být nižší než 200000 eur a vyšší než 1 milion eur ročně pro události uvedené v bodu i). Pro události uvedené v bodech ii) až v) nebudou odpovídající limity ve většině případů nižší než 150000 eur ročně a ve všech případech nebudou vyšší než 300000 eur ročně. Směrný příspěvek na tyto činnosti je 10 % finančního rámce programu.Tři typy akcí a událostí popsaných v I.1, I.2 a I.3 sledují buď vertikální (týkající se jedné kulturní oblasti), nebo horizontální (sdružující několik kulturních oblastí) přístup.Směrný popis těchto přístupů je v příloze II.II. Koordinace s ostatními nástroji Společenství v oblasti kulturyKomise zajistí koordinaci s jinými nástroji Společenství zasahujícími do oblasti kultury prostřednictvím zvláštních akcí, dohod o kulturní spolupráci a zvláštních kulturních událostí, obzvláště za účelem podpory a zajištění spolupráce mezi obory se společnými nebo obdobnými zájmy, jako jsou např.:- kultura a turistika (prostřednictvím kulturní turistiky),- kultura, vzdělání a mládí (zejména prezentace audiovizuálních a multimediálních produktů o evropské kultuře školám a fakultám, s komentáři tvůrců nebo umělců),- kultura a zaměstnanost (povzbuzení vytváření pracovních příležitostí v oblasti kultury, zejména v nových oblastech kultury),- kultura a vnější vztahy,- kulturní statistiky vyplývající z výměny srovnávacích statistických informací na úrovni Společenství,- kultura a vnitřní trh,- kultura a výzkum,- kultura a vývoz kulturních statků.III. SděleníPříjemci podpory Společenství musí uvést tuto podporu zřetelně, co možná nejnápadněji, na všech informacích nebo sděleních týkajících se projektu.IV. Technická pomoc a doprovodné akcePři uskutečňování programu Kultura 2000 se Komise může obrátit na organizace technické pomoci, jejichž financování je stanoveno z celkového krytí programu a nepřesahuje 3 % z jeho celkové částky. Komise rovněž může za stejných podmínek využít odborníky nebo sítě odborníků.Kromě toho může Komise zajistit hodnotící studie a organizovat semináře, kolokvia nebo ostatní setkání odborníků, která mohou pomoci při provádění programu Kultura 2000. Komise také může organizovat akce týkající se informací zveřejnění a šíření.V. Kontaktní bodyKomise a členské státy dobrovolným způsobem organizují a zlepšují vzájemnou výměnu informací, které se použijí při provádění programu Kultura 2000, prostřednictvím kontaktních bodů, které budou odpovídat za:- prosazování programu,- usnadňování přístupu k programu a zajišťování účasti co možná nejvíce pracovníků a činitelů z oblasti kultury na jeho činnostech, prostřednictvím účinného šíření informací,- poskytování účinného propojení s různými institucemi poskytujícími pomoc oblasti kultury v členských státech, a tím přispívat k doplňkovosti mezi opatřeními učiněnými v rámci programu Kultura 2000 a vnitrostátními podpůrnými opatřeními,- poskytování informací a kontaktů na vhodné úrovni mezi činiteli účastnícími se programu Kultura 2000 a těmi, kteří se účastní jiných programů Společenství otevřených kulturním projektům.VI. Celkový přehled rozpočtuVI.1 Na začátku operace a nejpozději do 1. března každého roku Komise předloží výboru zamýšlený přehled rozpočtových zdrojů podle typu akce, za tímto účelem s přihlédnutím k cílům vymezeným v článku 1 rozhodnutí.VI.2 Dostupné prostředky budou rozděleny podle následujících směrných zásad:a) prostředky přidělené zvláštním inovačním a/nebo experimentálním akcím by neměly tvořit více než 45 % ročního rozpočtu programu Kultura 2000;b) prostředky přidělené integrovaným akcím ve smyslu víceletých dohod o kulturní spolupráci by neměly tvořit méně než 35 % ročního rozpočtu programu Kultura 2000;c) prostředky přidělené zvláštním kulturním akcím s evropským a/nebo mezinárodním rozměrem by měly tvořit přibližně 10 % ročního rozpočtu programu Kultura 2000;d) zbývající výdaje, včetně nákladů souvisejících s kontaktními body, by měly tvořit přibližně 10 % ročního rozpočtu programu Kultura 2000.VI.3 Všechna výše uvedená procenta jsou směrná a mohou být výborem přizpůsobena podle postupu stanoveného článkem 4 rozhodnutí.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IISMĚRNÝ POPIS VERTIKÁLNÍHO A HORIZONTÁLNÍHO PŘÍSTUPUTři akce programu Kultura 2000 zastupují buď vertikální (týkající se jedné oblasti kultury), nebo horizontální přístup (sdružující několik oblastí kultury).Pro informaci mohou být tyto přístupy popsány následovně.I. Vertikální přístupZahrnuje přístup, který se snaží vzít v úvahu zvláštní potřeby každé oblasti kultury.a) V následujících oblastech: hudba, divadelní umění, výtvarné a vizuální umění, architektura, a také jiné formy uměleckého vyjádření, například multimédia, fotografie, dětská kultura a pouliční kultura. Tento přístup by měl podle individuálních hledisek každé oblasti kultury:i) zlepšovat výměnu a spolupráci mezi kulturními činiteli;ii) napomáhat pohybu umělců a jejich děl po Evropě;iii) zlepšovat možnosti vzdělávání a dalšího vzdělávání, zejména pokud je spojen se zvýšenou mobilitou lidí pracujících v oblasti kultury (včetně učitelů a studentů);iv) napomáhat tvořivosti, při současné podpoře provádění činností podporujících evropské umělce a jejich díla ve výše uvedených oblastech v rámci Evropy a napomáhat politice dialogu a výměn s jinými světovými kulturami;v) podporovat iniciativy, které by využívaly tvořivost jako prostředek sociální integrace;b) pokud jde o knihy, četbu a překládání, je tento přístup zaměřen na:i) podporu výměn a spolupráce mezi institucemi a/nebo jednotlivci z různých členských států a jiných zemí účastnících se programu a třetích zemí;ii) zvýšení povědomí a rozšiřování literární tvorby a historie evropských národů prostřednictvím podpory překládání literatury, divadelních prací a referenčních materiálů, zejména těch v méně užívaných evropských jazycích a jazycích zemí střední a východní Evropy;iii) povzbuzení mobility a dalšího vzdělávání osob pracujících v oblasti knih a četby;iv) podporu knih a četby, zejména u mládeže a znevýhodněných částí společnosti.Podmínka vymezená v příloze I.1 v prvním odstavci týkající se minimálního počtu činitelů, kteří jsou požadováni od účastnických států pro představení projektů v rámci programu Kultura 2000, může být přizpůsobena z důvodu přihlédnutí ke zvláštním potřebám překladu literatury.c) pokud jde o kulturní dědictví evropské důležitosti, zejména intelektuální a neintelektuální, movité a nemovité dědictví (muzea a sbírky, knihovny, archivy, včetně fotografických archivů, audiovizuálních archivů zahrnujících kulturní díla), archeologické dědictví a dědictví pod hladinou vody, architektonické dědictví, všechna kulturní místa a krajiny (kulturní a přírodní předměty), tento přístup usiluje o:i) povzbuzení projektů spolupráce zaměřených na zachování a obnovu evropského kulturního dědictví;ii) podporu rozvoje mezinárodní spolupráce mezi institucemi a/nebo činiteli, za účelem přispění k výměnám know-how a rozvoje nejlepších postupů, pokud jde o zachování a ochranu kulturního dědictví;iii) zlepšení přístupu ke kulturnímu dědictví, pokud má evropský rozměr, a podporu aktivní účasti obecné veřejnosti, zejména dětí, mládeže, lidí kulturně zanedbaných a obyvatel z venkovských a okrajových oblastí Společenství;iv) podporu mobility a vzdělávání o kulturním dědictví pro osoby pracující v oblasti kultury;v) podporu mezinárodní spolupráce pro rozvoj nových technologií a inovace v různých oblastech kultury, a pokud jde o zachování tradičních řemesel a způsobů;vi) přihlížení k dědictví v ostatních politikách a programech Společenství;vii) podporu spolupráce se třetími zeměmi a odpovídajícími mezinárodními organizacemi.Ke zvláštním potřebám různých oblastí kulturního života (divadelní a vizuální umění, knihy a četba, kulturní dědictví atd.) se vyváženým způsobem přihlédne při rozdělování prostředků.II. Horizontální přístupTento přístup usiluje o podporu součinnosti a rozvoj kulturní tvorby, jak prostřednictvím podpory mezioborových činností zahrnujících mnohé oblasti kultury, tak podporou společných činností zahrnujících různé programy a politiky Společenství (zejména těch, které se týkají vzdělávání, mládeže, profesní přípravy, zaměstnanosti atd.).Směrný příspěvek na tyto činnosti je 10 % finančního rámce programu.--------------------------------------------------


title: 2013/230/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 14. května 2013 o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel s Bulharskem

text:
               24.5.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 138/12

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 14. května 2013
   o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel s Bulharskem
   (2013/230/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (1), a zejména na článek 25 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV (2), a zejména na článek 20 a kapitolu 4 přílohy uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle Protokolu o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv.

               (2)

               Použije se tedy článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí.

               (3)

               Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se přijímají na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu.

               (4)

               Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej vyplní, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů.

               (5)

               Bulharsko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o údajích o registraci vozidel.

               (6)

               Bulharsko provedlo úspěšný zkušební test s Nizozemskem.

               (7)

               V Bulharsku proběhla hodnotící návštěva a belgicko-nizozemský hodnotící tým vypracoval zprávu o této návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady.

               (8)

               Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se údajů o registraci vozidel,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pro účely automatizovaného vyhledávání údajů o registraci vozidel Bulharsko plně provedlo obecná ustanovení o ochraně údajů obsažená v kapitole 6 rozhodnutí 2008/615/SVV a ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje v souladu s článkem 12 uvedeného rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 14. května 2013.

            Za Radu

            předseda

         M. NOONAN

      (1)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: 2010/260/: Rozhodnutí Komise ze dne 4. května 2010 o bezpečnostním plánu pro provoz Vízového informačního systému

text:
               5.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 112/25

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 4. května 2010
   o bezpečnostním plánu pro provoz Vízového informačního systému
   (2010/260/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (1), a zejména na článek 32 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Čl. 32 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 stanoví, že řídící orgán přijme nezbytná opatření k dosažení cílů v oblasti bezpečnosti stanovených v čl. 32 odst. 2, pokud jde o provoz VIS, včetně přijetí bezpečnostního plánu.

               (2)

               Čl. 26 odst. 4 nařízení (ES) č. 767/2008 stanoví, že v přechodném období, než se řídící orgán ujme svých povinností, je provozním řízením VIS pověřena Komise.

               (3)

               Na zpracovávání osobních údajů Komisí při plnění jejích povinností v oblasti provozního řízení VIS se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).

               (4)

               Čl. 26 odst. 7 nařízení (ES) č. 767/2008 stanoví, že v případě, že Komise pověří některý subjekt plněním svých povinností během přechodného období, než se řídící orgán ujme svých povinností, zajistí, aby toto pověření nemělo nepříznivý dopad na žádný účinný kontrolní mechanismus podle práva Unie, ať už se jedná o kontrolu, kterou provádí Soudní dvůr, Účetní dvůr nebo evropský inspektor ochrany údajů.

               (5)

               Jakmile se řídící orgán ujme svých povinností, měl by stanovit vlastní bezpečnostní plán ve vztahu k VIS.

               (6)

               Potřebné bezpečnostní služby vztahující se k síti pro VIS popisuje rozhodnutí Komise 2008/602/ES ze dne 17. června 2008, kterým se pro vývojovou fázi stanoví fyzická architektura a požadavky na vnitrostátní uživatelská rozhraní a komunikační infrastrukturu mezi centrálním VIS a vnitrostátními uživatelskými rozhraními (3).

               (7)

               Článek 27 nařízení (ES) č. 767/2008 stanoví, že hlavní Ústřední VIS, který vykonává technický dohled a správní funkce, se nachází ve Štrasburku (Francie) a záložní Ústřední VIS, který je schopen zajistit všechny funkce hlavního Ústředního VIS v případě poruchy tohoto systému, se nachází v Sankt Johann im Pongau (Rakousko).

               (8)

               Měla by být vymezena úloha bezpečnostních úředníků s cílem zajistit účinnou a okamžitou reakci na bezpečnostní incidenty a jejich hlášení.

               (9)

               Je třeba vypracovat bezpečnostní politiku, která popisuje veškeré technické a organizační podrobnosti v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí.

               (10)

               Je nutno stanovit opatření s cílem zajistit náležitou úroveň bezpečnosti provozu VIS,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   KAPITOLA I

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 1
   Předmět
   Toto rozhodnutí upravuje organizaci bezpečnosti a bezpečnostní opatření (bezpečnostní plán) ve smyslu čl. 32 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008.
   KAPITOLA II

      ORGANIZACE, POVINNOSTI A ŘEŠENÍ INCIDENTŮ

   Článek 2
   Úkoly Komise
   1.   Komise zavede bezpečnostní opatření pro Ústřední VIS a komunikační infrastrukturu a sleduje jejich účinnost, jak je uvedeno v tomto rozhodnutí.
   2.   Komise určí z řad svých úředníků úředníka pro bezpečnost systému. Úředník pro bezpečnost systému je jmenován generálním ředitelem generálního ředitelství Komise pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost. K úkolům úředníka pro bezpečnost systému patří zejména:

               a)

               vypracování, aktualizace a revize bezpečnostní politiky, jak je popsáno v článku 7 tohoto rozhodnutí;

               b)

               sledování účinnosti provádění bezpečnostních postupů Ústředního VIS a komunikační infrastruktury;

               c)

               součinnost při vypracovávání zpráv v souvislosti s bezpečností, jak je stanoveno v čl. 50 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 767/2008;

               d)

               plnění úkolů v oblasti koordinace a poskytování pomoci při kontrolách a auditech prováděných evropským inspektorem ochrany údajů podle článku 42 nařízení (ES) č. 767/2008;

               e)

               sledování toho, zda jsou toto rozhodnutí a bezpečnostní politika náležitě a plně uplatňovány všemi smluvními dodavateli, včetně subdodavatelů, kteří se jakýmkoli způsobem podílejí na řízení a provozu VIS;

               f)

               vedení seznamu vnitrostátních jednotných kontaktních míst pro bezpečnost VIS a sdílení tohoto seznamu s místními bezpečnostními úředníky pro Ústřední VIS a komunikační infrastrukturu.

         Článek 3
   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS
   1.   Aniž je dotčen článek 8, Komise určí z řad svých úředníků místního bezpečnostního úředníka pro Ústřední VIS. Je nutno zamezit střetu zájmů mezi funkcí místního bezpečnostního úředníka a jakoukoliv jinou úřední povinností. Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS je jmenován generálním ředitelem generálního ředitelství Komise pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost.
   2.   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS zajišťuje, aby v hlavním Ústředním VIS byla prováděna bezpečnostní opatření uvedená v tomto rozhodnutí a byly dodržovány bezpečnostní postupy. Co se týká záložního Ústředního VIS, místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS zajistí, aby byla prováděna bezpečnostní opatření uvedená v tomto rozhodnutí s výjimkou opatření stanovených v článku 10 a aby byly dodržovány související bezpečnostní postupy.
   3.   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS může kterýkoliv ze svých úkolů přidělit podřízeným pracovníkům. Je nutno zamezit střetu zájmů mezi povinností plnit tyto úkoly a jakoukoli jinou úřední povinností. Místního bezpečnostního úředníka nebo jeho podřízeného pracovníka ve službě je možno kdykoli zastihnout na jednom kontaktním telefonním čísle a adrese.
   4.   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS vykonává úkoly vyplývající z bezpečnostních opatření, jež mají být přijata v místech, v nichž se nachází hlavní a záložní Ústřední VIS, a to v mezích uvedených v odstavci 1, včetně zejména:

               a)

               místních operativních bezpečnostních úkolů, včetně kontroly bezpečnostní brány, pravidelného ověřování bezpečnosti, provádění auditů a podávání zpráv;

               b)

               sledování účinnosti plánu zachování provozu a zajištění pořádání pravidelných cvičení;

               c)

               zajišťování důkazů o všech incidentech, jež by mohly mít dopad na bezpečnost Ústředního VIS nebo komunikační infrastruktury, a podávání zpráv úředníkovi pro bezpečnost systému;

               d)

               vyrozumění úředníka pro bezpečnost systému o tom, že je nutno změnit bezpečnostní politiku;

               e)

               sledování toho, zda jsou toto rozhodnutí a bezpečnostní politika uplatňovány všemi smluvními dodavateli, včetně subdodavatelů, kteří se jakýmkoli způsobem podílejí na řízení a provozu Ústředního VIS;

               f)

               zajištění toho, aby byli pracovníci informováni o svých povinnostech, a sledování uplatňování bezpečnostní politiky;

               g)

               sledování vývoje v oblasti bezpečnosti IT a zajištění pravidelného školení pracovníků v souladu s tímto vývojem;

               h)

               vypracovávání podkladových informací a alternativ pro vytvoření, aktualizaci a přezkum bezpečnostní politiky v souladu s článkem 7.

         Článek 4
   Místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu
   1.   Aniž je dotčen článek 8, Komise určí z řad svých úředníků místního bezpečnostního úředníka pro komunikační infrastrukturu. Je nutno zamezit střetu zájmů mezi funkcí místního bezpečnostního úředníka a jakoukoliv jinou úřední povinností. Místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu je jmenován generálním ředitelem generálního ředitelství Komise pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost.
   2.   Místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu sleduje fungování komunikační infrastruktury a zajišťuje, aby byla prováděna bezpečnostní opatření a byly dodržovány bezpečnostní postupy.
   3.   Místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu může kterýkoliv ze svých úkolů přidělit podřízeným pracovníkům. Je nutno zamezit střetu zájmů mezi povinností plnit tyto úkoly a jakoukoli jinou úřední povinností. Místního bezpečnostního úředníka nebo jeho podřízeného pracovníka ve službě je možno kdykoli zastihnout na jednom kontaktním telefonním čísle a adrese.
   4.   Místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu vykonává úkoly vyplývající z bezpečnostních opatření souvisejících s komunikační infrastrukturou, včetně zejména:

               a)

               všech místních operativních bezpečnostních úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, jako je kontrola bezpečnostní brány, pravidelné ověřování bezpečnosti, provádění auditů, podávání zpráv;

               b)

               sledování účinnosti plánu zachování provozu a zajištění pořádání pravidelných cvičení;

               c)

               zajišťování důkazů o všech incidentech, jež by mohly mít dopad na bezpečnost komunikační infrastruktury nebo Ústředního VIS či na vnitrostátní systémy, a podávání zpráv úředníkovi pro bezpečnost systému;

               d)

               vyrozumění úředníka pro bezpečnost systému o tom, že je nutno změnit bezpečnostní politiku;

               e)

               sledování toho, zda jsou toto rozhodnutí a bezpečnostní politika uplatňovány všemi smluvními dodavateli, včetně subdodavatelů, kteří se jakýmkoli způsobem podílejí na řízení komunikační infrastruktury;

               f)

               zajištění toho, aby byli pracovníci informováni o svých povinnostech, a sledování uplatňování bezpečnostní politiky;

               g)

               sledování vývoje v oblasti bezpečnosti IT a zajištění pravidelného školení pracovníků v souladu s tímto vývojem;

               h)

               vypracovávání podkladových informací a alternativ pro vytvoření, aktualizaci a přezkum bezpečnostní politiky v souladu s článkem 7.

         Článek 5
   Bezpečnostní incidenty
   1.   Každou událost, která má nebo může mít dopad na bezpečnost provozu VIS a může VIS způsobit škodu nebo újmu, je nutno považovat za bezpečnostní incident, zejména v případě, mohlo-li dojít k přístupu k údajům nebo pokud byla či mohla být ohrožena dostupnost, integrita a důvěrnost údajů.
   2.   Bezpečnostní politika stanoví postupy pro překonání účinků takovéhoto incidentu. Bezpečnostní incidenty jsou řešeny tak, aby byla zajištěna rychlá, účinná a náležitá odezva v souladu s bezpečnostní politikou.
   3.   Informace o bezpečnostním incidentu, který má nebo může mít dopad na provoz VIS v některém z členských států nebo na dostupnost, integritu a důvěrnost údajů VIS zadaných některým členským státem, jsou poskytnuty dotčenému členskému státu. Bezpečnostní incidenty jsou oznámeny inspektorovi ochrany údajů v Komisi.
   Článek 6
   Řešení incidentů
   1.   Všichni zaměstnanci a smluvní dodavatelé podílející se na vývoji, řízení nebo provozu VIS musí zaznamenávat jakékoli zjištěné nebo domnělé bezpečnostní nedostatky v provozu VIS a nahlásit je úředníkovi pro bezpečnost systému nebo místnímu bezpečnostnímu úředníkovi pro Ústřední VIS nebo popřípadě místnímu bezpečnostnímu pracovníkovi pro komunikační infrastrukturu.
   2.   Je-li zjištěn incident, který má nebo může mít dopad na bezpečnost provozu VIS, informuje místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS nebo místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu co nejrychleji úředníka pro bezpečnost systému a popřípadě vnitrostátní jednotné kontaktní místo pro bezpečnost VIS, pokud v dotyčném členském státě takovéto kontaktní místo existuje, a to písemně nebo v případě mimořádně naléhavé situace prostřednictvím jiných komunikačních kanálů. Zpráva obsahuje popis bezpečnostního incidentu, úroveň rizika, možné důsledky a opatření, která byla nebo by měla být přijata k zmírnění rizika.
   3.   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS nebo popřípadě místní bezpečnostní úředník pro komunikační infrastrukturu neprodleně zajistí veškeré důkazy v souvislosti s bezpečnostním incidentem. Tyto důkazy jsou na žádost poskytnuty úředníkovi pro bezpečnost systému, a to v rozsahu, v jakém platné předpisy o ochraně údajů poskytnutí těchto údajů umožňují.
   4.   Jsou zavedeny postupy pro poskytování zpětné vazby s cílem zajistit, aby byly předávány informace o výsledcích, jakmile byl incident vyřešen a ukončen.
   KAPITOLA III

      BEZPEČNOSTNÍ OPATŘENÍ

   Článek 7
   Bezpečnostní politika
   1.   Generální ředitel generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost v souladu s tímto rozhodnutím vypracuje, aktualizuje a pravidelně přezkoumává závaznou bezpečnostní politiku. Bezpečnostní politika stanoví podrobné postupy a opatření na ochranu před ohrožením dostupnosti, integrity a důvěrnosti údajů VIS, včetně plánování mimořádných opatření, s cílem zajistit náležitou úroveň bezpečnosti, jak je stanoveno tímto rozhodnutím. Bezpečnostní politika je v souladu s tímto rozhodnutím.
   2.   Bezpečnostní politika je založena na posouzení rizik. Opatření popsaná v bezpečnostní politice jsou přiměřená zjištěným rizikům.
   3.   Je-li to nezbytné v důsledku technologických změn, zjištění nových hrozeb či jakýchkoli jiných okolností, jsou posouzení rizik a bezpečnostní politika aktualizovány. Bezpečnostní politika je každopádně jednou ročně přezkoumávána s cílem zajistit, aby nadále náležitě reagovala na nejnovější posouzení rizik nebo nově zjištěnou technologickou změnu, hrozbu či jinou důležitou okolnost.
   4.   Bezpečnostní politiku vypracuje úředník pro bezpečnost systému v součinnosti s místním bezpečnostním úředníkem pro VIS a místním bezpečnostním úředníkem pro komunikační infrastrukturu.
   Článek 8
   Provádění bezpečnostních opatření
   1.   Provádění úkolů a plnění požadavků stanovených v tomto rozhodnutí a v bezpečnostní politice, včetně úkolu týkajícího se určení místního bezpečnostního úředníka, je možno zajistit smluvně nebo svěřit soukromým či veřejným subjektům.
   2.   V tomto případě Komise prostřednictvím právně závazné smlouvy zajistí, aby byly v plném rozsahu splněny požadavky stanovené v tomto rozhodnutí a v bezpečnostní politice. V případě svěření nebo smluvního zajištění úkolu týkajícího se určení místního bezpečnostního úředníka Komise prostřednictvím právně závazné smlouvy zajistí, aby byla konzultována ohledně osoby, která má být místním bezpečnostním úředníkem jmenována.
   Článek 9
   Kontrola přístupu k zařízení
   1.   K ochraně oblastí, v nichž jsou umístěna zařízení pro zpracování údajů, se využívají bezpečnostní zóny s náležitými překážkami a kontrolami vstupu.
   2.   V rámci bezpečnostních zón jsou vymezeny bezpečné oblasti za účelem ochrany fyzických součástí (aktiv), včetně technického vybavení, nosičů údajů a ovládacích panelů, plánů a jiných dokumentů týkajících se VIS, jakož i kanceláří a ostatních pracovišť zaměstnanců zajišťujících provoz VIS. Tyto bezpečné oblasti jsou chráněny prostřednictvím odpovídajících kontrol vstupu s cílem zajistit, aby do nich byl povolen přístup pouze oprávněným pracovníkům. Práce v bezpečných oblastech podléhá podrobným bezpečnostním pravidlům stanoveným v bezpečnostní politice.
   3.   Je naplánována a zajištěna fyzická bezpečnost kanceláří, prostor a zařízení. Přístupové body, například zóny pro zásobování a nakládku a jiná místa, jimiž mohou do prostor vstoupit neoprávněné osoby, jsou kontrolovány, a je-li to možné, jsou odděleny od zařízení pro zpracovávání údajů s cílem zamezit neoprávněnému přístupu.
   4.   Je navržena a úměrně riziku uplatňována fyzická ochrana bezpečnostních zón před škodami vzniklými v důsledku přírodních nebo člověkem způsobených pohrom.
   5.   Vybavení je chráněno před fyzickými nebo ekologickými hrozbami a před možností neoprávněného přístupu.
   6.   Má-li Komise k dispozici takovéto informace, připojí na seznam uvedený v čl. 2 odst. 2) písm. f) jednotné kontaktní místo pro kontrolu provádění ustanovení tohoto článku v prostorách, v nichž se nachází záložní Ústřední VIS.
   Článek 10
   Kontrola nosičů údajů a aktiv
   1.   Výměnné nosiče obsahující údaje jsou chráněny před neoprávněným přístupem, zneužitím nebo poškozením a během celé doby používání údajů je zajištěna jejich čitelnost.
   2.   Nosiče jsou bezpečně odstraněny, jakmile již nejsou zapotřebí, a to v souladu s podrobnými postupy, jež jsou stanoveny v bezpečnostní politice.
   3.   Prostřednictvím soupisů je zajištěno, aby byly k dispozici informace o místu uložení, platné době uchovávání a oprávněních k přístupu.
   4.   Jsou určena veškerá důležitá aktiva Ústředního VIS a komunikační infrastruktury, takže je lze chránit v souladu s jejich významem. Je veden aktualizovaný rejstřík příslušného vybavení IT.
   5.   Je k dispozici aktualizovaná dokumentace Ústředního VIS a komunikační infrastruktury. Tuto dokumentaci je nutno chránit před neoprávněným přístupem.
   Článek 11
   Kontrola uchovávání
   1.   Je nutno přijmout vhodná opatření k zajištění náležitého uchovávání informací a zamezení neoprávněnému přístupu k těmto informacím.
   2.   Veškeré položky vybavení, které obsahují paměťová média, jsou zkontrolovány s cílem zajistit výmaz citlivých údajů či jejich úplné přepsání před jejich odstraněním nebo jsou bezpečně zlikvidovány.
   Článek 12
   Kontrola hesel
   1.   Všechna hesla jsou bezpečně uchovávána a je s nimi nakládáno jako s důvěrnými údaji. V případě podezření, že heslo mohlo být vyzrazeno, je nutno heslo neprodleně změnit nebo zablokovat uživatelský účet. Používají se jedinečné a individuální totožnosti uživatelů.
   2.   Bezpečnostní politika stanoví postupy pro přihlášení a odhlášení s cílem zamezit neoprávněnému přístupu.
   Článek 13
   Kontrola přístupu
   1.   Bezpečnostní politika stanoví oficiální postup registrace a zrušení registrace zaměstnanců k udělení a zrušení přístupu k technickému a programovému vybavení VIS v místě Ústředního VIS za účelem provozního řízení. Přidělování a používání odpovídajících přístupových údajů (hesla nebo jiné vhodné prostředky) je kontrolováno prostřednictvím formálního řídícího procesu, který stanoví bezpečnostní politika.
   2.   Přístup k technickému a programovému vybavení VIS v místě Ústředního VIS

               i)

               je omezen na oprávněné osoby,

               ii)

               je omezen na případy, kdy lze určit legitimní účel v souladu s článkem 42 a čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008,

               iii)

               nepřesáhne dobu a rozsah, které jsou nezbytné pro daný účel přístupu, a

               iv)

               uskutečňuje se pouze v souladu s politikou kontroly přístupu, která je stanovena v bezpečnostní politice.

         3.   V místě Ústředního VIS se používají pouze ovládací panely a programové vybavení schválené místním bezpečnostním úředníkem pro Ústřední VIS. Je omezeno a kontrolováno používání systémových utilit, které mohou být schopny přepsat nastavení systému a aplikací. Jsou zavedeny postupy pro kontrolu instalace programového vybavení.
   Článek 14
   Kontrola komunikace
   Komunikační infrastruktura je sledována, aby byla u výměn informací zajištěna dostupnost, integrita a důvěrnost údajů. K ochraně údajů předávaných prostřednictvím komunikační infrastruktury se používají kryptografické prostředky.
   Článek 15
   Kontrola zaznamenávání údajů
   Místní bezpečnostní úředník pro Ústřední VIS sleduje účty osob s oprávněným přístupem k programovému vybavení VIS z Ústředního VIS. Je evidováno používání těchto účtů, včetně času a totožnosti uživatelů.
   Článek 16
   Kontrola přepravy
   1.   Bezpečnostní politika stanoví vhodná opatření s cílem zamezit neoprávněnému čtení, kopírování, změně nebo výmazu osobních údajů během předávání do a z VIS nebo během přepravy nosičů údajů. Bezpečnostní politika upraví přípustné druhy odesílání nebo přepravy a rovněž odpovědnost v případě přepravy jednotlivých položek a jejich příchod na místo určení. Nosič údajů nesmí obsahovat jiné údaje než údaje, jež mají být zaslány.
   2.   Služby poskytované třetími osobami, jejichž součástí je přístup k údajům, jejich zpracovávání a předávání nebo správa zařízení pro zpracování údajů či přidávání produktů nebo služeb k zařízením pro zpracování údajů, musí obsahovat odpovídající integrované bezpečnostní kontroly.
   Článek 17
   Bezpečnost komunikační infrastruktury
   1.   Komunikační infrastruktura je náležitě spravována a kontrolována s cílem chránit ji před hrozbami a zajistit bezpečnost samotné komunikační infrastruktury a Ústředního VIS, včetně údajů, jež jsou jejím prostřednictvím vyměňovány.
   2.   Bezpečnostní prvky, úrovně služeb a požadavky na řízení veškerých síťových služeb jsou stanoveny ve smlouvě o síťových službách uzavřené s poskytovatelem služeb.
   3.   Kromě přístupových bodů VIS jsou chráněny rovněž veškeré další služby, které komunikační infrastruktura používá. Bezpečnostní politika stanoví vhodná opatření.
   Článek 18
   Sledování
   1.   Protokoly zaznamenávající informace uvedené v čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2008 týkající se každého přístupu a veškerých operací zpracování údajů v Ústředním VIS jsou uchovávány bezpečně v prostorách, v nichž se nachází hlavní a záložní Ústřední VIS, a jsou dostupné z těchto prostor, a to po dobu uvedenou v čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008.
   2.   Bezpečnostní politika stanoví postupy ke sledování používání nebo poruch zařízení pro zpracování informací a výsledky tohoto sledování jsou pravidelně přezkoumávány. V případě potřeby jsou přijata vhodná opatření.
   3.   Zařízení pro protokolování a protokoly jsou chráněny před nedovolenou manipulací a neoprávněným přístupem za účelem splnění požadavků na shromažďování a uchovávání důkazů po stanovenou dobu.
   Článek 19
   Kryptografická opatření
   K ochraně informací se případně používají kryptografická opatření. Jejich používání spolu s jejich účelem a podmínkami musí předem schválit úředník pro bezpečnost systému.
   KAPITOLA IV

      BEZPEČNOST LIDSKÝCH ZDROJŮ

   Článek 20
   Profily pracovníků
   1.   Bezpečnostní politika stanoví funkce a povinnosti osob s oprávněným přístupem k VIS, včetně komunikační infrastruktury.
   2.   Jsou stanoveny a zdokumentovány úlohy a povinnosti zaměstnanců Komise, smluvních dodavatelů a pracovníků podílejících se na provozním řízení v oblasti bezpečnosti a sděleny dotčeným osobám. Tyto úlohy a povinnosti jsou v případě zaměstnanců Komise stanoveny v popisu pracovní náplně a cílů; u smluvních dodavatelů jsou stanoveny ve smlouvách nebo dohodách o úrovni služeb.
   3.   S osobami, na něž se nevztahují pravidla Evropské unie nebo členských států týkající se veřejné služby, jsou uzavřeny smlouvy o zachování důvěrnosti údajů a mlčenlivosti. Zaměstnanci, kteří pracují s údaji VIS, mají potřebnou bezpečnostní prověrku nebo osvědčení v souladu s podrobnými postupy, jež budou stanoveny v bezpečnostní politice.
   Článek 21
   Informování pracovníků
   1.   Všichni zaměstnanci a v případě potřeby smluvní dodavatelé jsou náležitě vyškoleni s ohledem na informovanost o bezpečnosti, právní požadavky, politiky a postupy v rozsahu, v jakém to vyžadují jejich povinnosti.
   2.   Pro případ ukončení pracovního poměru nebo smlouvy jsou v bezpečnostní politice stanoveny povinnosti pracovníků a smluvních dodavatelů související se změnou pracovního místa nebo ukončením pracovního poměru a bezpečnostní politika stanoví rovněž postupy, jimiž se řídí vrácení aktiv a zrušení přístupových práv.
   KAPITOLA V

      ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 22
   Použitelnost
   1.   Toto rozhodnutí se použije ode dne, který stanoví Komise v souladu s čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2008.
   2.   Použitelnost tohoto rozhodnutí končí, jakmile se řídící orgán ujme svých povinností.

      V Bruselu dne 4. května 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60.

      (2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 194, 23.7.2008, s. 3.


title: 2008/326/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 11. dubna 2008 , kterým se upravují opravné koeficienty použitelné od 1. února 2007 , 1. března 2007 , 1. dubna 2007 , 1. května 2007 a  1. června 2007 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích

text:
               24.4.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 112/26

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 11. dubna 2008,
   kterým se upravují opravné koeficienty použitelné od 1. února 2007, 1. března 2007, 1. dubna 2007, 1. května 2007 a 1. června 2007 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích
   (2008/326/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a zejména na čl. 13 druhý pododstavec přílohy X uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Rady (ES) č. 453/2007 (2) byly stanoveny podle čl. 13 prvního pododstavce přílohy X služebního řádu opravné koeficienty, které se od 1. července 2006 použijí na odměny vyplácené úředníkům, dočasným a smluvním zaměstnancům Evropských společenství vykonávajícím služební povinnosti ve třetích zemích v měnách těchto zemí.

               (2)

               Od 1. února 2007, 1. března 2007, 1. dubna 2007, 1. května 2007 a 1. června 2007 by některé z těchto opravných koeficientů měly být upraveny v souladu s čl. 13 druhým pododstavcem přílohy X služebního řádu, jelikož ze statistických údajů, které má Komise k dispozici, vyplývá, že změna životních nákladů, přepočítaná podle opravného koeficientu a příslušného směnného kurzu, je pro některé třetí země vyšší než 5 % od jejich posledního stanovení nebo úpravy,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   S účinkem od 1. února 2007, 1. března 2007, 1. dubna 2007, 1. května 2007 a 1. června 2007 se upravují opravné koeficienty použitelné na odměny úředníků, smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích vyplácené v měnách těchto zemí tak, jak je stanoveno v příloze tohoto rozhodnutí.
   Směnné kurzy používané pro výpočet těchto odměn se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení a odpovídají datu uvedenému v prvním pododstavci.

      V Bruselu dne 11. dubna 2008.

            Za Komisi

         Benita FERRERO-WALDNER

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 337/2007 (Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 22.

      PŘÍLOHA

                  Místo výkonu služebních povinností

                  Opravné koeficienty únor 2007

                  Angola

                  117,3

                  Barbados

                  127,5

                  Bulharsko

                  80,4

                  Kapverdy

                  82,3

                  Jižní Korea

                  117,3

                  Kostarika

                  70,8

                  Guinea (Konakry)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libanon

                  92,3

                  Nepál

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paraguay

                  78,8

                  Demokratická republika Kongo (Kinshasa)

                  137,6

                  Sierra Leone

                  76,6

                  Súdán

                  61,6

                  Sýrie

                  70,6

                  Místo výkonu služebních povinností

                  Opravné koeficienty březen 2007

                  Argentina

                  53,5

                  Kamerun

                  103,5

                  Pobřeží slonoviny

                  98,7

                  Guyana

                  61,3

                  Indie

                  47,6

                  Jordánsko

                  75,9

                  Kazachstán (Almaty)

                  121,6

                  Kyrgyzstán

                  84,3

                  Madagaskar

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Srí Lanka

                  53,2

                  Venezuela

                  64,1

                  Místo výkonu služebních povinností

                  Opravné koeficienty duben 2007

                  Angola

                  121,8

                  Botswana

                  58,1

                  Guinea (Konakry)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Súdán

                  55,1

                  Tádžikistán

                  66,5

                  Zambie

                  56,3

                  Místo výkonu služebních povinností

                  Opravné koeficienty květen 2007

                  Argentina

                  54,9

                  Kostarika

                  70,8

                  Etiopie

                  87,1

                  Ghana

                  69,2

                  Indonésie (Jakarta)

                  79,5

                  Demokratická republika Kongo (Kinshasa)

                  131,6

                  Trinidad a Tobago

                  68,6

                  Turecko

                  85,9

                  Jemen

                  76,0

                  Místo výkonu služebních povinností

                  Opravné koeficienty červen 2007

                  Kanada

                  92,7

                  Salvador

                  76,6

                  Spojené státy americké (New York)

                  103,1

                  Guatemala

                  79,0

                  Malawi

                  73,1

                  Moldavsko

                  58,5

                  Nikaragua

                  57,3

                  Rwanda

                  90,9

                  Tanzanie

                  61,7


title: Rozhodnutí Rady ze dne 17. října 2000, kterým se zřizuje sekretariát pro společné kontrolní orgány pověřené ochranou údajů vytvořené Úmluvou o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluvou o Europolu), Úmluvou o používání informačních technologií pro celní účely a Úmluvou k provedení Schengenské dohody o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Schengenskou úmluvou)

text:
Důležité právní upozornění

|

32000D0641

Úřední věstník L 271 , 24/10/2000 S. 0001 - 0003

		Rozhodnutí Radyze dne 17. října 2000,kterým se zřizuje sekretariát pro společné kontrolní orgány pověřené ochranou údajů vytvořené Úmluvou o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluvou o Europolu), Úmluvou o používání informačních technologií pro celní účely a Úmluvou k provedení Schengenské dohody o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Schengenskou úmluvou)(2000/641/SVV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na článek 30 a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii,s ohledem na článek 2 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie,s ohledem na podnět Portugalské republiky [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) [3], Úmluva o používání informačních technologií pro celní účely [4] a Úmluva k provedení Schengenské dohody o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Schengenská úmluva) [5] vytvořily společné kontrolní orgány pověřené dohledem nad řádným uplatňováním ustanovení o ochraně údajů obsažených v uvedených úmluvách.(2) Aby jejich fungování bylo účinné a hospodárné, musí jim být nápomocen jediný a nezávislý sekretariát pro ochranu údajů, který bude při plnění svých úkolů vázán výlučně pokyny uvedených subjektů.(3) Z praktických důvodů je vhodné, aby administrativa sekretariátu pro ochranu údajů byla úzce spojena s generálním sekretariátem Rady, jeho nezávislost při plnění úkolů však bude zaručena.(4) Aby byla tato nezávislost zajištěna, je třeba, aby rozhodnutí o jmenování a odvolání vedoucího sekretariátu pro ochranu údajů přijímal náměstek generálního tajemníka Rady na návrh společných kontrolních orgánů a aby ostatní úředníci přidělení do sekretariátu pro ochranu údajů byli podřízeni výlučně podřízeni vedoucímu sekretariátu pro ochranu údajů.(5) Správní výdaje sekretariátu pro ochranu údajů by měly být hrazeny z souhrnného rozpočtu Evropské unie. Europol by měl přispívat na financování určitých výdajů, které souvisejí se schůzemi zabývajícími se prováděním Úmluvy o Europolu.(6) Protože je rozhodnutí Rady 1999/438/ES ze dne 20. května 1999 o společném kontrolním orgánu zřízeném podle článku 115 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, podepsané dne 19. června 1990 [6], nahrazeno tímto rozhodnutím, zrušuje se ode dne, od kterého je toto rozhodnutí použitelné.(7) Stávající společné kontrolní orgány vyjádřily svůj souhlas se zásadami stanovenými v tomto rozhodnutí,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřízení a úkoly sekretariátu pro ochranu údajů1. Zřizuje se sekretariát (dále jen "sekretariát pro ochranu údajů") pro společné kontrolní orgány vytvořené Úmluvou o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluvou o Europolu), Úmluvou o používání informačních technologií pro celní účely a Úmluvou k provedení Schengenské dohody o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Schengenskou úmluvou).2. Sekretariát pro ochranu údajů plní úkoly stanovené pro sekretariáty společných kontrolních orgánů, jak jsou uvedeny v jednacích řádech těchto subjektů.Článek 2Tajemník pro ochranu údajů1. V čele sekretariátu pro ochranu údajů je tajemník pro ochranu údajů, jehož nezávislost při plnění úkolů musí být zaručena, a který podléhá pouze pokynům společných kontrolních orgánů a jejich předsedů. Tajemníka pro ochranu údajů jmenuje na návrh společných kontrolních orgánů na dobu tří let náměstek generálního tajemníka Rady. Může být jmenován opakovaně.2. Tajemník pro ochranu údajů je vybírán z osob, které jsou občany Evropské unie, mají plná občanská a politická práva, mohou při výkonu své funkce uplatňovat potřebné zkušenosti a odborné znalosti a poskytuje veškeré záruky nezávislosti. Zdrží se všech činů, které se neslučují s jeho funkcí, a během svého funkčního období nesmí vykonávat žádnou jinou výdělečnou ani nevýdělečnou profesionální činnost. Po skončení funkčního období musí při přijímání některých funkcí nebo některých výhod jednat čestně a zdrženlivě.3. Náměstek generálního tajemníka Rady odvolá na návrh společných kontrolních orgánů tajemníka pro ochranu údajů, jestliže tajemník přestane splňovat podmínky požadované pro výkon své funkce nebo se dopustí závažného profesionálního pochybení.4. Kromě pravidelného nahrazení při uplynutí funkčního období nebo kromě případů smrtí či odvolání v souladu s odstavcem 3 končí funkce tajemníka pro ochranu údajů jeho odstoupením v okamžiku, kdy toto odstoupení nabude účinku. Při uplynutí funkčního období a v případě odstoupení zůstává tajemník na žádost společných kontrolních orgánů ve funkci, dokud není nahrazen.5. Tajemník pro ochranu údajů je během svého funkčního období a po jeho skončení povinen zachovávat úřední tajemství týkající se důvěrných informací, o kterých se dozví při výkonu své funkce.6. Během svého funkčního období se na tajemníka pro ochranu údajů vztahují, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, ustanovení platná pro osoby s postavením dočasného zaměstnance ve smyslu čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství [7], včetně článků 12 až 15 a článku 18 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství. Tajemník pro ochranu údajů bude zařazen do třídy A a jeho platový stupeň a postup jsou určeny podle kritérií platných pro úředníky a ostatní zaměstnance Společenství. Je-li jmenovaná osoba již úředníkem Společenství, bude na dobu výkonu této funkce přidělena v zájmu výkonu služby podle čl. 37 písm. a) první odrážky služebního řádu úředníků Evropských společenství (služební řád) [8]. První věta čl. 37 posledního pododstavce služebního řádu se uplatní, aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku.Článek 3Pracovníci1. Sekretariát pro ochranu údajů má k dispozici pracovníky nezbytné pro plnění jeho úkolů. Pracovníci přidělení do sekretariátu pro ochranu údajů obsadí místa uvedená v seznamu pracovních míst připojeném k oddílu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který se týká Rady.2. Při výkonu své funkce podléhají pracovníci uvedení v odstavci 1 výlučně pokynům tajemníka pro ochranu údajů a společných kontrolních orgánů a jejich předsedů. V této souvislosti nesmějí ani vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby kromě tajemníka pro ochranu údajů a společných kontrolních orgánů a jejich předsedů.3. Bez ohledu na odstavec 2 podléhají pracovníci přidělení do sekretariátu pro ochranu údajů předpisům a pravidlům platným pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství. Pokud jde o výkon pravomocí svěřených služebním řádem orgánu oprávněného ke jmenování a o výkon pravomocí podle pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství, platí pro pracovníky sekretariátu stejná pravidla jako pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství.Článek 4Administrativní podpora1. Generální sekretariát Rady poskytne sekretariátu pro ochranu údajů kancelářské prostory a nezbytné vybavení pro výkon jeho úkolů. Rovněž poskytne společným kontrolním orgánům prostředky, zejména tlumočnické služby, nezbytné pro pořádání jejich schůzí v prostorách Rady.2. Pokud jde o schůze, jež se konají v prostorách Rady, stanoví předsedové společných kontrolních orgánů termíny pro jejich konání s výhradou předem vydaného souhlasu předsednictva Rady.Článek 5Financování1. Obecné administrativní výdaje sekretariátu pro ochranu údajů (zejména výdaje na vybavení, na odměny, příspěvky a jiné výdaje na pracovníky) jdou k tíži oddílu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který se týká Rady.2. Náklady, které přímo souvisejí se schůzemi, nese- Rada, jedná-li se o schůze v prostorách Rady týkající se provádění Schengenské úmluvy, jakož i o cestovní výdaje při kontrolách v C. SIS, a jedná-li se o schůze vztahující se k provádění Úmluvy o používání informačních technologií pro celní účely,- Europol, jedná-li se o schůze týkající se provádění Úmluvy o Europolu.Článek 6Závěrečná ustanovení1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí Radou.Je použitelné ode dne 1. září 2001.2. Ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost mohou být přijímána rozhodnutí a akty nezbytné pro jeho provádění. Nabývají však účinku teprve po dni, od kterého se použije toto rozhodnutí.3. Ke dni, od kterého se použije toto rozhodnutí, se zrušuje rozhodnutí 1999/438/ES. Nadále je však použitelné pro výdaje vyplývající ze skutečností předcházejících tomuto dni.V Lucemburku dne 17. října 2000.Za RadupředsedkyněÉ. Guigou[1] Úř. věst. C 141, 19.5.2000, s. 20.[2] Stanovisko ze dne 21. září 2000 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 2.[4] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 33.[5] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.[6] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 34.[7] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení ve znění sdělení Komise (ř. věst. C 60, 2.3.1999, s. 11).[8] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení ve znění sdělení Komise (ř. věst. C 60, 2.3.1999, s. 11).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/783 ze dne 12. května 2016 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (rozpočtová položka 12 02 01)

text:
                  20.5.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 131/66

            ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/783
      ze dne 12. května 2016
      o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (rozpočtová položka 12 02 01)
      RADA EVROPSKÉ UNIE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
      s ohledem na návrh Evropské komise,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

                  (2)

                  Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k této dohodě (dále jen „Protokol 31“).

                  (3)

                  Protokol 31 obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.

                  (4)

                  Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na opatřeních Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která se týkají fungování a rozvoje jednotného trhu finančních služeb.

                  (5)

                  Protokol 31 by proto měl být změněn tak, aby umožňoval pokračování této rozšířené spolupráce po 31. prosinci 2015.

                  (6)

                  Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Postoj, který se má jménem Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
      Článek 2
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

         V Bruselu dne 12. května 2016.

               Za Radu

               předsedkyně

            F. MOGHERINI

         (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

         (2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

         NÁVRH
         ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2016
         ze dne …,
         kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
         SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
         s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na opatřeních Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která se týkají fungování a rozvoje jednotného trhu finančních služeb.

                     (2)

                     Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2016,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
         Článek 1
         Článek 7 Protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:

                     1)

                     V odstavcích 3 a 4 se slova „v odstavcích 5 až [11]“ nahrazují slovy „v tomto článku“.

                     2)

                     Doplňuje se nový odstavec, který zní:

                                 „12.

                                 Počínaje 1. lednem 2016 se státy ESVO podílejí na činnostech Unie, kterých se týkají tyto rozpočtové položky souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016:

                                             —

                                                rozpočtová položka 12 02 01: „Fungování a rozvoj jednotného trhu finančních služeb“.“

               Článek 2
         Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
         Použije se ode dne 1. ledna 2016.
         Článek 3
         Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda

                  tajemníci

                  Smíšeného výboru EHP

            (*)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


title: Rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o vytvoření evropské sítě kontaktních míst týkajících se osob odpovědných za genocidium, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny

text:
Důležité právní upozornění

|

32002D0494

Úřední věstník L 167 , 26/06/2002 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí Radyze dne 13. června 2002o vytvoření evropské sítě kontaktních míst týkajících se osob odpovědných za genocidium, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny(2002/494/SVV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na hlavu VI Smlouvy o Evropské unii, a zejména na článek 30 a na čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,s ohledem na podnět Nizozemského království [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Mezinárodní tribunály pro válečné zločiny v bývalé Jugoslávii a Rwandě od roku 1995 vyšetřují, trestně stíhají a soudí osoby za porušení válečných zákonů a zvyklostí, genocidium a zločiny proti lidskosti.(2) Římský statut Mezinárodního trestního soudu ze dne 17. července 1998 potvrzuje, že nejtěžší zločiny týkající se mezinárodního společenství jako celku, zejména genocidium, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny, nesmějí zůstat nepotrestány a že jejich účinné trestní stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a posílením mezinárodní spolupráce.(3) Římský statut připomíná, že je povinností každého státu vykonávat trestní pravomoc nad osobami odpovědnými za tyto mezinárodní zločiny.(4) Římský statut zdůrazňuje, že Mezinárodní trestní soud zřízený na základě tohoto statutu doplňuje vnitrostátní trestní pravomoc.(5) Všechny členské státy Evropské unie Římský statut buď podepsaly, nebo ratifikovaly.(6) Vyšetřování a trestní stíhání, jakož i výměna informací o genocidiu, zločinech proti lidskosti a válečných zločinech musí zůstat v pravomoci vnitrostátních orgánů, pokud mezinárodní právo nestanoví jinak.(7) Členské státy jsou konfrontovány s osobami, které se těchto zločinů účastnily a hledají útočiště uvnitř hranic Evropské unie.(8) Úspěšný výsledek účinného vyšetřování a trestního stíhání těchto zločinů na vnitrostátní úrovni závisí do značné míry na úzké spolupráci mezi různými orgány, které proti nim bojují.(9) Je důležité, aby příslušné orgány států, které jsou smluvními stranami Římského statutu, včetně členských států Evropské unie, v této souvislosti úzce spolupracovaly.(10) Úzká spolupráce bude posílena, pokud členské státy přijmou předpisy k přímé komunikaci mezi centralizovanými a specializovanými kontaktními místy.(11) Úzká spolupráce mezi těmito kontaktními místy může poskytnout úplnější přehled o osobách účastnících se těchto zločinů, včetně informací, ve kterých členských státech jsou předmětem vyšetřování.(12) Ve Společném postoji Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 o Mezinárodním trestním soudu [3] členské státy prohlašují, že trestnými činy, které spadají do pravomoci Mezinárodního trestního soudu, jsou znepokojeny všechny členské státy, jež jsou odhodlány spolupracovat při předcházení těmto trestným činům a ukončit beztrestnost jejich pachatelů.(13) Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny žádné smlouvy, dohody nebo ujednání mezi soudními orgány o vzájemné pomoci v trestních věcech,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Určení a oznámení kontaktních míst1. Každý členský stát určí kontaktní místo pro výměnu informací o vyšetřování genocidia, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů vymezených v článcích 6, 7 a 8 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu ze dne 17. července 1998.2. Každý členský stát oznámí své kontaktní místo ve smyslu tohoto rozhodnutí písemně generálnímu sekretariátu Rady. Generální sekretariát zajistí, aby bylo toto oznámení předáno členským státům, a informuje členské státy o veškerých změnách v těchto oznámeních.Článek 2Shromažďování a výměna informací1. Úkolem každého kontaktního místa je poskytovat na požádání, v souladu s odpovídajícími ujednáními mezi členskými státy a platnými vnitrostátními právními předpisy, všechny dostupné informace, které mohou mít význam v souvislosti s vyšetřováním genocidia, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů uvedených v čl. 1 odst. 1, nebo usnadňovat spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány.2. V mezích platných vnitrostátních právních předpisů si mohou kontaktní místa též vyměňovat významné informace bez požádání.Článek 3Informování Evropského parlamentuRada informuje Evropský parlament o fungování a účinnosti evropské sítě kontaktních míst v rámci výroční rozpravy konané na zasedání Evropského parlamentu podle článku 39 Smlouvy.Článek 4ProváděníČlenské státy zajistí, aby byly schopny plně spolupracovat v souladu s tímto rozhodnutím nejpozději jeden rok po jeho nabytí účinku.Článek 5Nabytí účinkuToto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.V Lucemburku dne 13. června 2002.Za RadupředsedaM. Rajoy Brey[1] Úř. věst. C 295, 20.10.2001, s. 7.[2] Stanovisko ze dne 9. dubna 2002 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. L 155, 12.6.2001, s. 19.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady 2009/902/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o zřízení Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti (EUCPN) a o zrušení rozhodnutí 2001/427/SVV

text:
               8.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/44

      ROZHODNUTÍ RADY 2009/902/SVV
   ze dne 30. listopadu 2009
   o zřízení Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti (EUCPN) a o zrušení rozhodnutí 2001/427/SVV
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie, a zejména na čl. 30 odst. 1, článek 31 a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
   s ohledem na podnět Belgického království, České republiky, Spolkové republiky Německo, Španělského království, Francouzské republiky, Maďarské republiky, Nizozemského království, Rakouské republiky, Slovenské republiky, Finské republiky, Švédského království a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada došla na zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 k závěru, že je zapotřebí rozvíjet opatření pro předcházení trestné činnosti, vyměňovat si osvědčené postupy a posílit síť příslušných vnitrostátních orgánů pro předcházení trestné činnosti i spolupráci mezi vnitrostátními organizacemi, které se na tuto oblast zaměřují, přičemž tato spolupráce má být zaměřena hlavně na trestnou činnost mladistvých, trestnou činnost páchanou ve městech a trestnou činnost související s drogami. K tomuto účelu bylo požadováno vypracování studie o možnosti programu financovaného Společenstvím.

               (2)

               Doporučení č. 6 strategie Evropské unie pro počátek nového tisíciletí pro předcházení organizované trestné činnosti a její kontrolu (2) požaduje, aby byli Radě nápomocni odborníci s vhodnou kvalifikací v oblasti předcházení trestné činnosti, například z vnitrostátních kontaktních míst, nebo aby byla vytvořena síť odborníků z vnitrostátních organizací pro předcházení trestné činnosti.

               (3)

               Rozhodnutí Rady 2001/427/SVV (3) zřídilo Evropskou síť pro předcházení trestné činnosti.

               (4)

               Externí hodnocení Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti provedené v letech 2008–2009 ukázalo na možnosti posílení sítě, které byly přijaty správní radou Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti a které vedou k nutnosti zrušit rozhodnutí 2001/427/SVV a nahradit je novým rozhodnutí Rady týkajícím se této sítě.

               (5)

               Hodnocení ukázalo na potřebu aktivnější účasti zástupců členských států na činnostech sítě.

               (6)

               Za účelem posílení sítě se vyžaduje množství změn, které zahrnují změnu ustanovení týkajících se kontaktních míst, sekretariátu, struktury a úkoly správní rady, včetně jmenování předsedy.

               (7)

               Změny ve složení sítě by měly být účinné a nákladově efektivní a měly by být založeny na dosavadních zkušenostech členských států v oblasti financování a plnění úkolů sekretariátu a jiných úkolů sítě. Správní rada by měla zvýšit úsilí při spolupráci v oblasti posuzování a maximálního využívání možností financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. To by mohlo být prováděno buď na základě rámcových partnerství nebo na základě zařazení sítě na seznam uznaných monopolních subjektů v příslušném programu financování.

               (8)

               Ostatní ustanovení by se měla zakládat na rozhodnutí 2001/427/SVV,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Zřízení
   Zřizuje se Evropská síť pro předcházení trestné činnosti (dále jen „síť“). Je považována za nástupkyni Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti zřízené rozhodnutím 2001/427/SVV.
   Článek 2
   Cíl
   1.   Síť přispívá k rozvoji různých aspektů předcházení trestné činnosti na úrovni Unie s ohledem na strategii Evropské unie pro předcházení trestné činnosti a podporuje činnosti v zájmu předcházení trestné činnosti na celostátní a místní úrovni.
   2.   Předcházení trestné činnosti zahrnuje veškerá opatření, která mají přímým zamezením trestné činnosti nebo prostřednictvím politik a akcí zaměřených na snížení možností páchat trestné činy a příčin trestné činnosti snižovat jak kvantitativně, tak i kvalitativně trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování jinak přispět. Předcházení zahrnuje činnost veřejné moci, příslušných orgánů, orgánů činných v trestním řízení, místních úřadů a specializovaných sdružení, která byla v Evropě vytvořena, soukromého sektoru, dobrovolných organizací, vědeckých pracovníků a veřejnosti, za podpory sdělovacích prostředků.
   Článek 3
   Struktura a složení
   1.   Síť se skládá ze správní rady a sekretariátu, jakož i kontaktních míst, která mohou být určena každým členským státem.
   2.   Správní rada se skládá ze zástupců členských států, předsedy a výkonného výboru.
   3.   Každý členský stát jmenuje svého zástupce a může jmenovat náhradníka.
   4.   Předseda je jmenován ze zástupců členských států.
   5.   Výkonný výbor je veden předsedou a skládá se až ze šesti dalších členů správní rady a zástupce určeného Komisí.
   Článek 4
   Úkoly sítě
   Síť zejména:

               a)

               usnadňuje spolupráci, styky a výměnu informací a zkušeností mezi aktéry v oblasti předcházení trestné činnosti;

               b)

               shromažďuje, hodnotí a sděluje vyhodnocené informace založené na důkazech včetně osvědčených postupů o stávajících činnostech v oblasti předcházení trestné činnosti;

               c)

               pořádá konference, zejména výroční konferenci o osvědčených postupech, a další činnost, včetně udělování roční Evropské ceny za předcházení trestné činnosti, zaměřenou na dosahování cílů sítě a na šíření závěrů z nich vyplývajících;

               d)

               poskytuje na požádání Radě a Komisi odborné poradenství;

               e)

               každoročně podává prostřednictvím správní rady a příslušných pracovních orgánů Radě zprávu o své činnosti. Rada se vyzve, aby zprávu vzala na vědomí, potvrdila ji a předložila Evropskému parlamentu;

               f)

               vypracovává a provádí pracovní program založený na jasně definované strategii, která bere v úvahu odhalování významných hrozeb trestné činnosti a reakci na ně.

         Článek 5
   Výměna informací
   K uskutečnění svých úkolů síť

               a)

               dává přednost multidisciplinárnímu přístupu;

               b)

               je prostřednictvím zástupců členských států a kontaktních míst v úzkém kontaktu se subjekty zabývajícími se předcházením trestné činnosti, místními úřady, místními sdruženími a občanskou společností, jakož i s výzkumnými institucemi a nevládními organizacemi v členských státech;

               c)

               zřizuje a udržuje vlastní internetovou stránku, na které zveřejňuje pravidelné zprávy a další užitečné informace, zejména přehled osvědčených postupů;

               d)

               usiluje o využívání a rozšiřování výsledků projektů týkajících se předcházení trestné činnosti, které jsou financovány v rámci programů Unie.

         Článek 6
   Povinnosti
   1.   Výkonný výbor podporuje předsedu mimo jiné při zajišťování:

               a)

               rozvoje strategie sítě, kterou schvaluje správní rada,

               b)

               účinného chodu správní rady a

               c)

               vypracování a plnění pracovního programu.

         2.   Úkoly správní rady zahrnují

               a)

               zajišťování řádného fungování sítě v souladu s tímto rozhodnutím, včetně rozhodování o praktické organizaci funkcí sekretariátu;

               b)

               vypracování a přijetí finančního nařízení;

               c)

               schvalování strategie sítě, která přispívá k rozvoji předcházení trestné činnosti na úrovni Unie;

               d)

               přijímání a zajišťování plnění pracovního programu sítě;

               e)

               přijímání výroční zprávy o činnosti sítě.

         3.   Správní rada přijme jednomyslným rozhodnutím svůj jednací řád, který obsahuje mimo jiné ustanovení o jmenování a funkčním období předsedy a členů výkonného výboru, o přijímaní rozhodnutí správní rady, o jazykovém režimu, úkolech, organizaci a zdrojích sekretariátu a správní ustanovení týkající se spolupráce s jinými subjekty uvedenými v článku 8.
   4.   Správní radě je nápomocen sekretariát. Sekretariát bude pracovat na trvalém základě plně ve prospěch sítě a bude dodržovat vyžadovanou důvěrnost. Jeho úkolem je:

               a)

               poskytovat administrativní a obecnou podporu při přípravě zasedání, seminářů a konferencí, vypracovávat výroční zprávu a pracovní program, podporovat plnění pracovního programu a být kontaktním místem pro komunikaci s členy sítě;

               b)

               plnit analytickou a podpůrnou funkci za účelem zjištění nepřetržité výzkumné činnosti v oblasti předcházení trestné činnosti a souvisejících informací, které by mohly být využity sítí;

               c)

               převzít celkovou odpovědnost za zřízení, vývoj a udržování internetových stránek sítě.

         5.   Zástupci členských států podporují činnosti sítě na celostátní a místní úrovni a usnadňují poskytování, uchovávání a výměnu materiálů ohledně předcházení trestné činnosti mezi svým členským státem a sítí.
   6.   Kontaktní místa poskytuji zástupcům členských států v síti podporu při výměně vnitrostátních informací o předcházení trestné činnosti a odborných znalostí v rámci sítě;
   7.   Sekretariát je podřízen předsedovi a výkonnému výboru, kteří dohlížejí na jeho činnost.
   8.   Členské státy jsou odpovědné za financování sítě a jejích činností. V rámci správní rady členské státy spolupracují s cílem zajistit nákladově efektivní financování sítě a jejích činností (4).
   9.   Odstavcem 8 nejsou dotčeny možnosti usilovat o finanční podporu ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a tuto podporu získat.
   Článek 7
   Zasedání správní rady
   Správní rada zasedá nejméně jednou za půl roku na pozvání předsedy.
   Článek 8
   Spolupráce s jinými subjekty
   Síť může spolupracovat s jinými subjekty činnými v oblasti předcházení trestné činnosti, pokud je to užitečné pro plnění jejích cílů.
   Článek 9
   Hodnocení
   Komise předloží Radě do dne 30. listopadu 2012 hodnotící zprávu o činnosti sítě, přičemž se zaměří zejména na účinnost práce sítě a jejího sekretariátu a přihlédne k interakci mezi sítí a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. Na základě výsledků tohoto hodnocení se provede posouzení možností, které by se otevřely například v případě převedení sekretariátu do stávající agentury.
   Článek 10
   Zrušení
   Zrušuje se rozhodnutí 2001/427/SVV.
   Článek 11
   Nabytí účinku
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Úř. věst. C 222, 15.9.2009, s. 2.

      (2)  Úř. věst. C 124, 3.5.2000, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 153, 8.6.2001, s. 1.

      (4)  SI si ponechává výhradu přezkumu k čl. 6 odst. 8 a 9.