title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2307 ze dne 9. října 2017 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty

text:
               14.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 331/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2307
   ze dne 9. října 2017
   o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) a odst. 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/436 (2) byla dne 27. dubna 2017 podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty (dále jen „dohoda“), s výhradou uzavření.

               (2)

               Unie a Chilská republika v dohodě uznávají rovnocennost svých pravidel ekologické produkce a kontrolních systémů, pokud jde o ekologické produkty.

               (3)

               Cílem dohody je podpořit obchod s ekologickými produkty, přispět k rozvoji a rozšíření odvětví ekologického zemědělství v Unii a Chilské republice a dosáhnout vysoké míry dodržování pravidel ekologické produkce a vysoké úrovně záruk kontrolních systémů a integrity ekologických produktů. Dalšími jejími cíli je zlepšit ochranu příslušných log Unie a Chilské republiky pro ekologickou produkci a prohloubit regulační spolupráci mezi stranami v otázkách souvisejících s ekologickou produkcí.

               (4)

               Smíšený výbor pro ekologické produkty (dále jen „smíšený výbor“) zřízený podle čl. 8 odts. 1 dohody se zabývá některými aspekty jejího provádění. Zejména má pravomoc měnit seznamy produktů obsažené v přílohách I a II dohody. K zastupování Unie ve smíšeném výboru by měla být zmocněna Komise.

               (5)

               Komise by měla být zmocněna schvalovat jménem Unie změny seznamů produktů obsažené v přílohách I a II pod podmínkou, že nejprve informuje zástupce členských států o změnách, které hodlá ve smíšeném výboru schválit, a poskytne jim veškeré relevantní informace, na jejichž základě došla k závěru, že je možné uznat rovnocennost.

               (6)

               Aby bylo možno včas reagovat v případě, že podmínky rovnocennosti již nejsou plněny, by Komise dále měla být zmocněna jednostranně pozastavit uznání rovnocennosti pod podmínkou, že o tom nejprve informuje zástupce členských států.

               (7)

               V případě, že zástupci členských států představující blokační menšinu vznesou vůči postoji Komise námitky, neměla by Komise mít právo změny seznamů produktů obsažených v přílohách I a II schválit ani pozastavit uznání rovnocennosti. V takových případech by Komise měla předložit návrh rozhodnutí Rady na základě čl. 218 odst. 9 Smlouvy.

               (8)

               Dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Dohoda mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty se schvaluje jménem Unie.
   2.   Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 15 odst. 1 dohody (3).
   Článek 3
   Ve smíšeném výboru zastupuje Unii Komise.
   Článek 4
   Změny seznamů produktů obsažených v přílohách I a II dohody, provedené v souladu s čl. 8 odst. 3 písm. b) dohody, schvaluje jménem Unie Komise.
   Předtím, než Komise takové změny schválí, vyrozumí zástupce členských států o očekávaném postoji Unie a poskytne jim informační dokument uvádějící výsledky posouzení rovnocennosti provedeného s ohledem na nový nebo aktualizovaný seznam produktů obsažený v příloze I nebo II, včetně:

               a)

               seznamu dotčených produktů spolu s uvedením očekávaného množství určeného k vývozu do Unie;

               b)

               pravidel produkce uplatňovaných na dotčené produkty v Chilské republice s uvedením toho, jak byly odstraněny případné zásadní rozdíly vůči příslušným předpisům Unie;

               c)

               případně nových nebo aktualizovaných kontrolních systémů uplatňovaných na dotčené produkty s uvedením toho, jak byly odstraněny případné zásadní rozdíly vůči příslušným předpisům Unie;

               d)

               jakýchkoli jiných informací, které Komise považuje za relevantní.

         Pokud několik zástupců členských států představujících blokační menšinu, v souladu s čl. 238 odst. 3 písm. a) druhým pododstavcem Smlouvy, vznese námitky, předloží Komise návrh v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy.
   Článek 5
   Jakékoli rozhodnutí Unie v souladu s čl. 3 odst. 4 a 5 dohody jednostranně pozastavit uznání rovnocennosti právních předpisů uvedených v příloze IV dohody, včetně aktualizovaných a konsolidovaných verzí těchto předpisů, jak je uvedeno v příloze V dohody, přijímá Komise.
   Předtím, než Komise takové rozhodnutí přijme, vyrozumí o něm zástupce členských států postupem stanoveným v článku 4 tohoto rozhodnutí.
   Článek 6
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

      V Lucemburku dne 9. října 2017.

            Za Radu

            předseda

         S. KIISLER

      (1)  Souhlas ze dne 14. září 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku)

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/436 ze dne 6. března 2017 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty jménem Evropské unie (Úř. věst. L 67, 14.3.2017, s. 33).

      (3)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie generální sekretariát Rady.


title: Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/2351 ze dne 9. srpna 2016 týkající se uložení pokuty Španělsku za nepřijetí účinných opatření k nápravě nadměrného schodku

text:
               16.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 336/27

         PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2351
   ze dne 9. srpna 2016
   týkající se uložení pokuty Španělsku za nepřijetí účinných opatření k nápravě nadměrného schodku
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutím přijatým dne 12. července 2016 podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy konstatovala, že Španělsko nepřijalo žádná účinná opatření k nápravě nadměrného schodku v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy.

               (2)

               V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2016, že Španělsko nepřijalo účinná opatření k nápravě nadměrného schodku, by Komise měla doporučit Radě, aby uložila pokutu.

               (3)

               Pokuta, která má být Španělsku uložena, by měla v zásadě činit 0,2 % jeho HDP v předchozím roce, ale její výše může být snížena nebo zrušena z důvodu výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu.

               (4)

               V roce 2015 činil HDP Španělska 1 081,19 miliardy EUR a 0,2 % tohoto HDP tak odpovídá částce 2 162,38 milionu EUR.

               (5)

               V souladu s čl. 2 bodem 3 nařízení (EU) č. 1173/2011 se „výjimečnými hospodářskými okolnostmi“ rozumí okolnosti, za nichž se překročení referenční hodnoty schodku veřejných financí považuje za výjimečné ve smyslu čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy a ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2). Podle posledně uvedeného nařízení se toto překročení považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno i) neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo ii) prudkým hospodářským propadem ve smyslu negativní roční míry růstu HDP nebo kumulované ztráty výkonu během dlouhého období velmi nízkého růstu HDP v poměru k jeho potenciálu.

               (6)

               Z hodnocení uplatnění výše uvedených podmínek na Španělsko vyplývají tyto závěry:

                           —

                           Po deseti po sobě jdoucích čtvrtletích záporného růstu reálného HDP se hospodářský růst ve Španělsku ve třetím čtvrtletí roku 2013 obnovil. Růst reálného HDP dosáhl 1,4 % v roce 2014 a v roce 2015 se zvýšil na 3,2 %. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2016 se očekává, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2016 hodnoty 2,9 %. Ve srovnání s prognózou Komise z jara 2016 se jedná o úpravu směrem nahoru o 0,3 procentního bodu v důsledku veřejné a soukromé spotřeby v prvním čtvrtletí daného roku, která je vyšší než se očekávalo. V době, na niž se vztahuje doporučení Rady ze dne 21. června 2013, tj. v období 2013–2016, tedy nedošlo k prudkému hospodářskému propadu.

                           —

                           Kromě toho v období 2013–2016nedošlo k žádné neobvyklé události, kterou vláda nemohla nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na veřejné finance. Přestože španělská inflace byla překvapivě nižší, a v roce 2014 dokonce záporná, její dopad na veřejné finance nebyl zásadní, neboť byla do značné míry kompenzována vyšším než očekávaným růstem reálného HDP doprovázeného rychlým vytvářením pracovních míst a skladbou růstu generující vyšší daňové příjmy přispívající ke snížení schodku.

               (7)

               Neexistují tudíž výjimečné hospodářské okolnosti, které by odůvodňovaly snížení pokuty.

               (8)

               Dne 13. července 2016 předložilo Španělsko Komisi odůvodněnou žádost, aby doporučila Radě stanovit výši pokuty na nulu. Na podporu své žádosti Španělsko uvedlo tyto důvody:
               Španělsko připomíná, že navzdory velmi obtížné hospodářské situaci dosáhlo významných výsledků při provádění rozsáhlého programu reforem, který se ukázal jako rozhodující pro podporu silného oživení hospodářské činnosti a vytváření pracovních míst, jakož i pro nápravu nakumulovaných nerovnováh. Španělsko dále zdůrazňuje významné fiskální úsilí vyvinuté v důsledku krize a negativní dopad nízké, a dokonce záporné inflace na fiskální úpravu a hospodářství jako celek. V případě Španělska dále vyvstávají otázky související s metodikou, které se týkají údajné nemožnosti stávající metodiky posoudit soulad s Paktem o stabilitě a růstu, aby se zohlednilo překvapení v podobě záporné inflace nebo přesně změřil růst potenciálního HDP. Závěrem jsou v žádosti uvedeny opatření a závazky přijaté s cílem snížit veřejný schodek v roce 2016 a je opětovně potvrzen závazek k nápravě nadměrného schodku do roku 2017.

               (9)

               Posouzení výše uvedených argumentů vedlo k následujícím úvahám.

               (10)

               Španělské hospodářství zaznamenalo v posledních letech výrazný obrat, v neposlední řadě díky reformám realizovaným v obtížném hospodářském prostředí, které pomohly zmírnit stávající nepružnosti na trhu práce a výrobkovém trhu. Úspěšné dokončení programu finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí ve Španělsku na začátku roku 2014 a zásadní strukturální reformy, které byly provedeny současně, vytvořily pevný základ pro hospodářské oživení. Španělsko pokračovalo i po ukončení tohoto programu v provádění strukturálních reforem, včetně reformy insolvenčního rámce, dokončení restrukturalizace bankovního sektoru, reformy veřejné správy a vytvoření nezávislé fiskální rady. Tato opatření s pomocí měnové politiky a posíleného rámce správy eurozóny otevřela cestu pro opětovný příliv kapitálu a lepší finanční podmínky. Jelikož se v druhé polovině roku 2013 obnovil růst, pokračovalo i obnovování vnitřní a vnější rovnováhy podpořené také zvýšením konkurenceschopnosti v důsledku reforem. Oživení je doprovázené intenzivním vytvářením pracovních míst, které podporuje pokračující zpomalování růstu mezd a dopad reforem na trhu práce. I přes pokrok při obnovování rovnováhy hospodářství dále přetrvávají významné problémy, protože stále vysoký soukromý a veřejný dluh, který se odráží ve velmi vysoké úrovni čistých vnějších závazků, vystavuje Španělsko rizikům vyplývajícím ze změn tržních nálad a stále vysoká nezaměstnanost brání ekonomickému ozdravení.

               (11)

               Přestože Španělsko nepřijalo v souladu s doporučením Rady ze dne 21. června 2013 žádná účinná opatření k odstranění nadměrného schodku, je třeba uznat, že již k jeho nápravě vyvinulo značné fiskální úsilí v rozpočtu na rok 2012 a v menším rozsahu na rok 2013. Po tomto zásadním strukturálním fiskálním úsilí a v obtížných hospodářských podmínkách, které narušily sociální soudržnost, se dostavila únava z konsolidace, na niž upozornila Rada v rozhodnutí ze dne 12. července 2016. Navzdory silnému oživení hospodářství od třetího čtvrtletí roku 2013 bylo totiž Španělsko během období, na které se vztahuje poslední doporučení Rady, nadále postiženo nepříznivými hospodářskými podmínkami. Mezera výstupu dosáhla v roce 2013 - 8,5 % potenciálního HDP, a ačkoli se rychle zlepšuje, byla v roce 2015 stále z velké části záporná - 4,0 %. Míra nezaměstnanosti dosáhla v roce 2013 26,1 % a v důsledku krize se zhoršilo sociální vyloučení a nerovnost, čímž se celkový počet lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením dostal v roce 2014 na 29,2 %, tedy jeden z nejvyšších procentuálních poměrů v Unii.

               (12)

               Zatímco některá opatření přijatá v posledních letech měla v této situaci přímý negativní dopad na veřejné finance, mohla přispět k růstu a zaměstnanosti ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, a následovně k udržitelnosti veřejných financí. Výjimky a úlevy v případě příspěvků na sociální zabezpečení přispěly k přetrvávajícímu schodku veřejných financí, ale do jisté míry podpořily sociální soudržnost tím, že byly určeny osobám s nižšími příjmy, méně kvalifikovaným pracovníkům a na nové pracovní smlouvy na dobu neurčitou. Daňové reformy přijaté na konci roku 2014 se přesto, že jsou nedostatečně financované, zaměřují na přizpůsobení daňové struktury růstu, jakož i na zlepšení daňové správy a spravedlnosti.

               (13)

               Španělská prozatímní vláda přijala na rok 2016 opatření ke snížení schodku na základě doporučení Komise ze dne 9. března 2016 týkajícího se opatření, která má Španělsko přijmout, aby zajistilo včasnou nápravu svého nadměrného schodku, což je vítaným krokem. Vláda konkrétně za účelem provedení ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech k prosazení fiskální disciplíny u regionálních vlád požádala dne 6. dubna 12 regionálních vlád, aby s cílem zajistit dodržování cílových hodnot schodku pro rok 2016 schválily škrty na straně rozpočtových závazků. Zatímco škrty výdajů na rok 2016, jež dosud tyto vlády přijaly, jsou podstatně nižší než očekávaná hodnota uvedená v programu stability na rok 2016, španělská ústřední vláda schválila škrty na straně rozpočtových závazků ve výši zhruba 0,2 % HDP. Dne 13. července španělská prozatímní vláda oznámila svůj závazek zavést další vítaná opatření ke snížení schodku. Na straně příjmů se počítá se změnami zákona o dani z příjmu právnických osob, které mají být přijaty, jakmile bude sestavena nová vláda, a které mají vyrovnat ztráty příjmů ve výši přibližně 0,5 % HDP, jež se očekávají v roce 2016 v důsledku změn předpisu o splátkových platbách (pagos fraccionados) daně z příjmů právnických osob, aby se zajistilo, že příjmy z daně z příjmu právnických osob dosáhnou úrovně předpokládané v programu stability na rok 2016. Na straně výdajů může k zadržení vývoje výdajů v druhé polovině roku 2016 pomoci posunutí data uzávěrky fiskálního roku ústřední vlády, které bylo přijato 14. července. U těchto opatření však stále hrozí značná rizika spjatá s jejich prováděním, zejména pokud jde o včasné přijetí požadovaných změn zákona o dani z příjmu právnických osob parlamentem, a o to, zda budou uvedená opatření stačit ke kompenzaci očekávaného poklesu příjmů z daní z příjmů právnických osob. Vláda se rovněž zavázala přijmout další opatření proti daňovým podvodům.

               (14)

               Odůvodněná žádost Španělska Komisi rovněž vyzdvihuje negativní dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální úpravu a hospodářství jako celek. Jak se rovněž uvádělo v rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2016, v období 2013–2015 byla španělská inflace (měřeno deflátorem HDP) vskutku podstatně nižší, než jak uváděl základní makroekonomický scénář, z něhož doporučení vycházelo (v roce 2014 byla dokonce záporná, konkrétně – 0,4 %). Nepříznivý dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální výsledky Španělska však byl z velké části kompenzován vyšším růstem reálného HDP, než se očekávalo.

               (15)

               Španělsko dále předneslo otázky související s metodikou, které se týkají údajné nemožnosti stávající metodiky zhodnotit účinnost opatření, aby se v případě Španělska zohlednilo překvapení v podobě záporné inflace nebo přesně změřil růst potenciálního HDP. Pokud jde o možné podhodnocení strukturálního úsilí prováděného ve Španělsku, je třeba připomenout, že při odhadu potenciálního růstu Komise používá společně dohodnutou metodiku produkční funkce, kterou schválila Rada. Co se týče dopadu záporné inflace, Komise ve své analýze uznává, že metodika dohodnutá pro fiskální dohled a založená na korekci celkového salda pomocí odhadů potenciálního výstupu může při výskytu šoku ze záporné inflace vést k podhodnocení strukturálního úsilí. Tento přístup je však doplněn takzvaným opatřením fiskálního úsilí „zdola nahoru“, které posuzuje, zda byly splněny cíle týkající se výdajů a byla provedena plánovaná diskreční opatření na straně příjmů. Toto opatření „zdola nahoru“ na rozdíl od změny ve strukturálním saldu po šoku z dezinflace pravděpodobně fiskální úsilí nadhodnotí. V případě Španělska i použití této metodiky „zdola nahoru“ ukazuje, že v období 2013–2015 nebylo oproti doporučenému souhrnnému strukturálnímu úsilí ve výši 3,0 % HDP vyvinuto kumulované úsilí žádné.

               (16)

               Vzhledem k odůvodněné žádosti Španělska a s ohledem na předcházející body, zejména na hluboké strukturální reformy prováděné španělskou vládou od roku 2012, které stále probíhají, obtížné hospodářské prostředí v období, na které se vztahuje doporučení Rady z června 2013, závazky ke snížení schodku oznámené španělskou prozatímní vládou v odůvodněné žádosti a konsolidační opatření zavedená v návaznosti na doporučení Komise ze dne 9. března 2016 týkajícího se opatření, která má Španělsko přijmout, aby zajistilo včasnou nápravu svého nadměrného schodku, se zrušení pokuty ve výši 0,2 % HDP považuje za oprávněné,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokuta ve výši 0,2 % HDP, která má být uložena Španělsku z důvodu nepřijetí účinných opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013, se zrušuje.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

      V Bruselu dne 9. srpna 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2370 ze dne 18. prosince 2017 na podporu Haagského kodexu chování a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení

text:
               19.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 337/28

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2370
   ze dne 18. prosince 2017
   na podporu Haagského kodexu chování a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.

               (2)

               Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v kapitole III strategie, zejména uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů zaměřených na posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto mnohostranného systému pro nešíření je Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“).

               (3)

               Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Tento společný postoj vyzývá Unii mimo jiné k tomu, aby přesvědčila co nejvíce zemí k podpisu kodexu, zejména ty země, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem Organizace spojených národů (OSN) pro nešíření zbraní hromadného ničení.

               (4)

               Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V tomto dokumentu se mimo jiné uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

               (5)

               Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.

               (6)

               Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutí umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad.

               (7)

               Dne 15. prosince 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/913/SZBP (4). Toto rozhodnutí pomohlo zvýšit informovanost o kodexu, což napomohlo k přistoupení nových členů ke kodexu. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.

               (8)

               Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní Asii a jihovýchodní Asii.

               (9)

               Rada bezpečnosti OSN zdůraznila v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a připomněla v rezolucích Rady bezpečnosti OSN 1977 (2011) a 2325 (2016), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní subjekty, které vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   V souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), která stanoví cíl prosazování, provádění a posilování mnohostranných smluv a dohod o odzbrojení a nešíření, Unie dále podporuje univerzální platnost, plné provádění a posilování Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“).
   2.   Činnosti na podporu kodexu chování, které odpovídají opatřením podle strategie, zahrnují semináře pořádané na regionální a nižší než regionální úrovni, konference, návštěvy odborníků, výzkum, informační a komunikační činnosti, jakož i doprovodné akce v rámci mezinárodních konferencí.
   3.   Cíl činností spočívá v:

               a)

               podpoře toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti;

               b)

               podpoře plného provádění kodexu;

               c)

               podpoře dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpořit zdrženlivost a vytvářet větší stabilitu a bezpečnost pro všechny;

               d)

               větším zviditelnění kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket;

               e)

               zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií, rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a registr OSN objektů vypouštěných do vesmíru.

         4.   Podrobný popis uvedených projektů je obsažen v příloze.
   Článek 2
   1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel.
   2.   Technické provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique (FRS)). FRS tento úkol plní pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.
   Článek 3
   1.   Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 1 878 120,05 EUR.
   2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 2 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS při přijetí tohoto rozhodnutí Rady grantovou dohodu na referenční částku. Na tuto grantovou dohodu se vztahují pravidla pro granty stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5). Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
   4.   Komise usiluje o uzavření grantové dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření grantové dohody.
   Článek 4
   1.   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
   2.   Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
   Článek 5
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   2.   Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 40 měsíců ode dne uzavření grantové dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude grantová dohoda uzavřena.

      V Bruselu dne 18. prosince 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         K. SIMSON

      (1)  Společný postoj Rady 2003/805/SZBP ze dne 17. listopadu 2003 o dosažení univerzality a posílení mnohostranných dohod v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů (Úř. věst. L 302, 20.11.2003, s. 34).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2008/974/SZBP ze dne 18. prosince 2008 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 91).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2012/423/SZBP ze dne 23. července 2012 na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a v rámci provádění společného postoje Rady 2003/805/SZBP (Úř. věst. L 196, 24.7.2012, s. 74).

      (4)  Rozhodnutí Rady 2014/913/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 360, 17.12.2014, s. 44).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

      PŘÍLOHA
      1.   CÍL

      Hlavním cílem tohoto rozhodnutí je podporovat prostřednictvím konkrétních opatření univerzální platnost, plné provádění a posilování Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket (dále „kodex“) v souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení.
      Rozhodnutí bude doplňovat diplomatickou angažovanost Unie se signatářskými a nesignatářskými státy kodexu. V této souvislosti jsou důležitým sdělením Unie:

                  a)

                  pro signatářské státy:

                              i)

                              zdůrazňovat význam plného provádění kodexu, zejména prostřednictvím výročních prohlášení a předběžných vyrozumění o odpálení nebo vypuštění stanovených v kodexu;

                              ii)

                              vybízet k tomu, aby plně využily podporu kodexu jakožto nástroje na podporu transparentnosti a důvěry, a to na regionální i mezinárodní úrovni, a aby pomohly omezovat šíření balistických raket schopných nést zbraně hromadného ničení a předcházet mu;

                  b)

                  pro nesignatářské státy:

                              i)

                              vybízet k podpisu kodexu, a přispívat tak k širšímu mnohostrannému úsilí o předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů;

                              ii)

                              využívat ustanovení kodexu ke snížení regionálního napětí a k budování důvěry, a podpořit tak bezpečnost pro všechny.

            Kromě toho bude rozhodnutí použito k financování omezeného počtu výzkumných studií zaměřených na synergie mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR), rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a registr OSN objektů vypouštěných do vesmíru.
      V neposlední řadě je cílem rozhodnutí podpořit probíhající politický dialog mezinárodního společenství o bezpečnosti a udržitelnosti ve vesmíru, zejména poskytováním omezeného finančního příspěvku pro výroční konference o vesmíru, organizované Výzkumným institutem OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR) v Ženevě.
      2.   OPATŘENÍ

      2.1.   Cíle opatření

                  a)

                  podpora toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti;

                  b)

                  podpora plného provádění kodexu signatářskými státy;

                  c)

                  podpora dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpora zdrženlivosti a vytváření větší stability a bezpečnosti pro všechny;

                  d)

                  posílení viditelnosti kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket;

                  e)

                  zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004).

            2.2.   Popis opatření

                  a)

                  FRS bude organizovat osvětové činnosti v podobě seminářů pořádaných na regionální a nižší než regionální úrovni a misí odborníků v zájmu:

                              i)

                              zvýšení povědomí o rizicích a výzvách souvisejících s šířením balistických raket,

                              ii)

                              poskytnutí platformy pro příslušné odborníky pro neformální výměny („pravidla Chatham House“) o strategických otázkách, což přispěje k budování důvěry mezi státy, a

                              iii)

                              podpory cílů EU spočívajících v dosažení univerzální platnosti, plného provádění a posilování kodexu.

                        FRS uspořádá až devět akcí na regionální a nižší než regionální úrovni, mimo jiné v Latinské Americe a Karibiku, na Blízkém východě a v Africe a v jihovýchodní Asii, jakož i až 6 misí odborníků v nesignatářských státech. Veškeré tyto události budou prováděny v úzké spolupráci s orgány příslušných hostitelských vlád a případně dalšími příslušnými členy akademické obce;

                  b)

                  FRS uspořádá až šest doprovodných akcí věnovaných kodexu v rámci mezinárodních konferencí, zejména při řádném výročním zasedání signatářských států kodexu ve Vídni a zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN v New Yorku. Tyto akce budou koncipovány tak, aby pomohly prohloubit vztahy mezi kodexem a Organizací spojených národů v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 71/33, přijatou Valným shromážděním OSN dne 5. prosince 2016;

                  c)

                  FRS v úzké spolupráci s příslušnými orgány uspořádá návštěvu mezinárodního týmu odborníků na místě startů satelitů v souladu s čl. 4 písm. a) bodem ii), třetí odrážkou kodexu;

                  d)

                  FRS převede Výzkumnému institutu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „UNIDIR“) z grantu Unie trojnásobek částky 29 240,00 EUR jakožto příspěvek k financování výročních konferencí institutu o otázkách bezpečnosti ve vesmíru, a přispěje tím k celkovému cíli, kterým je podpora kodexu. FRS a UNIDIR zajistí zviditelnění Unie na těchto konferencích úměrné výši příspěvku Unie;

                  e)

                  FRS zadá a vydá alespoň čtyři výzkumné studie o otázkách týkajících se kodexu, včetně jedné nebo několika výzkumných studií o vazbách mezi kodexem a jinými příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004). Za tímto účelem bude FRS vyžadovat příspěvky od všech výzkumných ústavů, které jsou součástí konsorcia EU pro nešíření a odzbrojení nebo jsou k němu přidruženy. Témata výzkumných studií budou dohodnuta mezi FRS a příslušnými útvary Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ);

                  f)

                  FRS bude provádět komunikační a informační činnosti s dvojím cílem – zvýšit viditelnost kodexu a příspěvek Unie k němu. FRS vypracuje podrobný plán komunikačních a informačních činností, který bude předložen ke schválení ESVČ a Komisi.

            2.3.   Výsledky opatření

                  a)

                  zvýšení počtu signatářských států;

                  b)

                  lepší provádění kodexu signatářskými státy;

                  c)

                  lepší informovanost tvůrců politik, regulačních orgánů, odborníků a široké veřejnosti o důležitosti přistoupení ke kodexu a jeho provádění;

                  d)

                  větší zviditelnění úsilí Unie při prosazování univerzální platnosti, plné provádění a posilování kodexu.

            3.   PARTNEŘI PRO ÚČELY OPATŘENÍ

      FRS bude v úzké spolupráci s ESVČ pokračovat v rozvoji účinných partnerství se zainteresovanými regionálními a subregionálními organizacemi, státními orgány, výzkumnými ústavy a jinými příslušnými subjekty.
      FRS bude úzce spolupracovat s UNIDIR, pokud jde o opatření podle bodu 2.2. e).
      4.   INTERAKCE S ÚSILÍM UNIE

      Na základě pravidelné zpětné vazby ze strany FRS ohledně jejích činností může EU rozhodnout, že toto úsilí doplní prostřednictvím cílených diplomatických opatření zaměřených na zvyšování povědomí o tom, že je důležité, aby státy přistoupily ke kodexu a prováděly ho.
      5.   PŘÍJEMCI OPATŘENÍ

                  a)

                  signatářské i nesignatářské státy kodexu;

                  b)

                  vládní úředníci, tvůrci politik, regulační orgány, odborníci;

                  c)

                  mezinárodní, regionální a subregionální organizace;

                  d)

                  akademická obec a občanská společnost;

                  e)

                  předseda kodexu.

            6.   MÍSTO KONÁNÍ

      FRS po konzultaci s příslušnými útvary ESVČ vybere možná místa konání zasedání, pracovních seminářů a dalších akcí. Mezi kritéria výběru míst konání bude patřit ochota a odhodlání příslušného státu nebo mezivládní organizace v konkrétním regionu danou akci uspořádat. Konkrétní místa návštěv v jednotlivých zemích nebo činnosti týkající se jednotlivých zemí budou záviset na pozváních zainteresovaných států nebo mezivládních organizací.
      7.   DOBA TRVÁNÍ

      Celková odhadovaná doba trvání projektu je 36 měsíců.