title: Rozhodnutí Rady 2007/521/SZBP ze dne 23. července 2007 , kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

text:
               24.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 192/30

      ROZHODNUTÍ RADY 2007/521/SZBP
   ze dne 23. července 2007,
   kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na společný postoj Rady 2004/293/SZBP (1), a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada přijala společným postojem 2004/293/SZBP opatření, jež mají zabránit vstupu na území členských států a průjezdu přes ně jednotlivcům zapojeným do činností, které napomáhají dosud nezadrženým osobám obviněným Mezinárodním soudním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) ze spáchání zločinů nadále unikat spravedlnosti, nebo které jednají způsobem, jenž by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY.

               (2)

               V důsledku vzetí Vlastimira DJORDJEVIĆE do vazby ICTY by měla být ze seznamu vypuštěna jména určitých jednotlivců uvedených v článku 1 společného postoje, kteří jsou s Vlastimirem Djordjevićem spojeni.

               (3)

               Kromě toho by se do seznamu mělo doplnit v souladu s článkem 1 společného postoje jedno jméno a další identifikační informace.

               (4)

               Seznam obsažený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP se nahrazuje seznamem obsaženým v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 23. července 2007.

            Za Radu

            předseda

         L. AMADO

      (1)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 65. Společný postoj naposledy pozměněný rozhodnutím 2007/423/SZBP (Úř. věst. L 157, 19.6.2007, s. 23).

      PŘÍLOHA

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Rodiče: Svetko BILBIJA
                  Datum/místo narození: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3715730
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCD9986
                  Osobní identifikační č.: 1308956163305
                  Přezdívky:
                  Adresa: Braće Pantića 7, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Datum/místo narození: 19.10.1958, Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0000148 vydaný dne 26.7.1998 v Srpskom Sarajevu (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03ETA0150
                  Osobní identifikační č.: 1910958130007
                  Přezdívky: Cicko
                  Adresa: CENTREK, společnost v Pale, Bosna a Hercegovina

                  3.

                  EĆIM (ECIM), Ljuban
                  Datum/místo narození: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0144290 vydaný dne 21.11.1998 v Banja Luce (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCE3530
                  Osobní identifikační č.: 0601964100083
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  4.

                  HADŽIĆ (HADZIC), Goranka
                  Rodiče: Branko a Milena HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 18.6.1962, obec Vinkovci, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 1806962308218 (JMBG), průkaz totožnosti č.: 569934/03
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Sestra Gorana HADŽIĆE

                  5.

                  HADŽIĆ (HADZIC), Ivana
                  Rodiče: Goran a Živka HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 25.2.1983, Vukovar, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Dcera Gorana HADŽIĆE

                  6.

                  HADŽIĆ (HADZIC), Srećko (Srecko)
                  Rodiče: Goran a Živka HADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 8.10.1987, Vukovar, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Syn Gorana HADŽIĆE

                  7.

                  HADŽIĆ (HADZIC), Živka (Zivka) (rodné příjmení: NUDIĆ (NUDIC))
                  Rodiče: Branislav NUDIĆ
                  Datum/místo narození: 9.6.1957, Vinkovci, Chorvatsko
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Manželka Gorana HADŽIĆE

                  8.

                  JOVIČIĆ (JOVICIC), Predrag
                  Rodiče: Desmir JOVIČIĆ
                  Datum/místo narození: 1.3.1963, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4363551
                  Průkaz totožnosti č.: 03DYA0852
                  Osobní identifikační č.: 0103963173133
                  Přezdívky:
                  Adresa: Milana Simovića 23, Pale, Bosna a Hercegovina

                  9.

                  KARADŽIĆ (KARADZIC), Aleksandar
                  Datum/místo narození: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0036395, (pozbyl platnosti dne 12.10.1998)
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky: Saša
                  Adresa:

                  10.

                  KARADŽIĆ (KARADZIC), Ljiljana (rodné příjmení: ZELEN)
                  Rodiče: Vojo a Anka ZELENOVI
                  Datum/místo narození: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  11.

                  KARADŽIĆ (KARADZIC), Luka
                  Rodiče: Vuko a Jovanka KARADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 31.7.1951, obec Šavnik, Černá Hora
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Dubrovačka 14, Bělehrad, Srbsko, a Janka Vukotića 24, Rastoci, obec Nikšić, Černá Hora
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Bratr Radovana KARADŽIĆE

                  12.

                  KARADŽIĆ-JOVIČEVIĆ (KARADZIC-JOVICEVIC), Sonja
                  Rodiče: Radovan a Ljiljana KARADŽIĆOVI
                  Datum/místo narození: 22.5.1967, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 2205967175003 (JMBG); průkaz totožnosti č. 04DYB0041
                  Přezdívky: Seki
                  Adresa: Dobroslava Jevđevića 9, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Dcera Radovana KARADŽIĆE

                  13.

                  KESEROVIĆ (KESEROVIC), Dragomir
                  Rodiče: Slavko KESEROVIĆ
                  Datum/místo narození: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4191306
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCH5156
                  Osobní identifikační č.: 0806957100028
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  14.

                  KIJAC, Dragan
                  Datum/místo narození: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  15.

                  KOJIĆ (KOJIC), Radomir
                  Rodiče: Milanko a Zlatana KOJIĆOVI
                  Datum/místo narození: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolać, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4742002 vydaný v roce 2002 v Sarajevu (pozbude platnosti v roce 2007)
                  Průkaz totožnosti č.: 03DYA1935. Vydaný dne 7.7.2003 v Sarajevu
                  Osobní identifikační č.: 2311950173133
                  Přezdívky: Mineur nebo Ratko
                  Adresa: Trifka Grabeža 115, Pale nebo Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna a Hercegovina

                  16.

                  KOVAČ (KOVAC), Tomislav
                  Rodiče: Vaso KOVAČ
                  Datum/místo narození: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0412959171315
                  Přezdívky: Tomo
                  Adresa: Bijela, Černá Hora a Pale, Bosna a Hercegovina

                  17.

                  KUJUNDŽIĆ (KUJUNDZIC), Predrag
                  Rodiče: Vasilija KUJUNDŽIĆ
                  Datum/místo narození: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 03GFB1318
                  Osobní identifikační č.: 3001961120044
                  Přezdívky: Predo
                  Adresa: Doboj, Bosna a Hercegovina

                  18.

                  LUKOVIĆ (LUKOVIC), Milorad Ulemek
                  Datum/místo narození: 15.5.1968, Bělehrad, Srbsko
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky: Legija (v padělaném průkazu totožnosti jako IVANIC, Zeljko (IVANIĆ, Željko))
                  Adresa: uvězněný (Bělehradská okresní věznice, Bačvanska 14, Bělehrad)

                  19.

                  MALIŠ (MALIS), Milomir
                  Rodiče: Dejan MALIŠ
                  Datum/místo narození: 3.8.1966, Bjelice
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0308966131572
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vojvode Putnika, Foča, Bosna a Hercegovina

                  20.

                  MANDIĆ (MANDIC), Momcilo (Momčilo)
                  Datum/místo narození: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0121391 vydaný dne 12.5.1999 v Srpskom Sarajevu, Bosna a Hercegovina (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 0105954171511
                  Přezdívky: Momo
                  Adresa: uvězněný

                  21.

                  MARIĆ (MARIC), Milorad
                  Rodiče: Vinko MARIĆ
                  Datum/místo narození: 9.9.1957, Visoko, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4587936
                  Průkaz totožnosti č.: 04GKB5268
                  Osobní identifikační č.: 0909957171778
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  22.

                  MIĆEVIĆ (MICEVIC), Jelenko
                  Rodiče: Luka MIĆEVIĆ a Desanka MIĆEVIĆOVÁ, rodné příjmení: SIMIĆOVÁ
                  Datum/místo narození: 8.8.1947, Borci u Konjice, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4166874
                  Průkaz totožnosti č.: 03BIA3452
                  Osobní identifikační č.: 0808947710266
                  Přezdívky: Filaret
                  Adresa: Klášter Mileševo, Srbsko

                  23.

                  MLADIĆ (MLADIC), Biljana (rodné příjmení: STOJČEVSKA (STOJCEVSKA))
                  Rodiče: Strahilo a Svetlinka STOJČEVŠTÍ
                  Datum/místo narození: 30.5.1972, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie
                  Cestovní pas č.:
                  Průkaz totožnosti č.: 3005972455086 (JMBG)
                  Přezdívky:
                  Adresa: přihlášen na adrese Blagoja Parovića 117a, Bělehrad, ale pobývá na adrese Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Snacha Ratka MLADIĆE

                  24.

                  MLADIĆ (MLADIC), Bosiljka (rodné příjmení: JEGDIĆ (JEGDIC))
                  Dcera Petara JEGDIĆE
                  Datum/místo narození: 20.7.1947, Okrugljaca, obec Virovitica, Chorvatsko
                  Průkaz totožnosti č.: 2007947455100 (JMBG)
                  Průkaz totožnosti: T77619, datum vydání: 31.5.1992, vydal: SUP, Bělehrad
                  Adresa: Blagoja Parovića 117a, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Manželka Ratka MLADIĆE

                  25.

                  MLADIĆ (MLADIC), Darko
                  Rodiče: Ratko a Bosiljka MLADIĆOVI
                  Datum/místo narození: 19.8.1969, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie
                  Cestovní pas č.: cestovní pas Srbsko a Černá Hora č. 003220335, datum vydání: 26.2.2002
                  Průkaz totožnosti č.: 1908969450106 (JMBG); průkaz totožnosti: B112059, datum vydání: 8.4.1994, vydal: SUP, Bělehrad
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Syn Ratka MLADIĆE

                  26.

                  NINKOVIĆ (NINKOVIC), Milan
                  Rodiče: Simo NINKOVIĆ
                  Datum/místo narození: 15.6.1943, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3944452
                  Průkaz totožnosti č.: 04GFE3783
                  Osobní identifikační č.: 1506943120018
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  27.

                  OSTOJIĆ (OSTOJIC), Velibor
                  Rodiče: Jozo OSTOJIĆ
                  Datum/místo narození: 8.8.1945, Čelebići, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  28.

                  OSTOJIĆ (OSTOJIC), Zoran
                  Rodiče: Mico OSTOJIĆ
                  Datum/místo narození: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 04BSF6085
                  Osobní identifikační č.: 2903961172656
                  Přezdívky:
                  Adresa: Malta 25, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  29.

                  PAVLOVIĆ (PAVLOVIC), Petko
                  Rodiče: Milovan PAVLOVIĆ
                  Datum/místo narození: 6.6.1957, Ratkovići, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4588517
                  Průkaz totožnosti č.: 03GKA9274
                  Osobní identifikační č.: 0606957183137
                  Přezdívky:
                  Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  30.

                  POPOVIĆ (POPOVIC), Čedomir (Cedomir)
                  Rodiče: Radomir POPOVIĆ
                  Datum/místo narození: 24.3.1950, Petrovići
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.: 04FAA3580
                  Osobní identifikační č.: 2403950151018
                  Přezdívky:
                  Adresa: Crnogorska 36, Bileća, Bosna a Hercegovina

                  31.

                  PUHALO, Branislav
                  Rodiče: Djuro PUHALO
                  Datum/místo narození: 30.8.1963, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.: 3008963171929
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  32.

                  RADOVIĆ (RADOVIC), Nade
                  Rodiče: Milorad RADOVIĆ
                  Datum/místo narození: 26.1.1951, Foča, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: starý 0123256 (neplatný)
                  Průkaz totožnosti č.: 03GJA2918
                  Osobní identifikační č.: 2601951131548
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stepe Stepanovića 12, Foča/Srbinje, Bosna a Hercegovina

                  33.

                  RATIĆ (RATIC), Branko
                  Datum/místo narození: 26.11.1957, Mihaljevci-Slavonska Požega, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 0442022 vydaný dne 17.9.1999 v Banja Luce
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCA8959
                  Osobní identifikační č.: 2611957173132
                  Přezdívky:
                  Adresa: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  34.

                  ROGULJIĆ (ROGULJIC), Slavko
                  Datum/místo narození: 15.5.1952, Srepska Crnja-Hetin, Srbsko
                  Číslo cestovního pasu: Platný cestovní pas č.: 3747158 vydaný 12.4.2002 v Banja Luce. Datum uplynutí platnosti: 12.4.2007. Neplatný cestovní pas 0020222 vydaný dne 25.8.1988 v Banja Luce. Datum uplynutí platnosti: 25.8.2003
                  Průkaz totožnosti č.: 04EFA1053
                  Osobní identifikační č.: 1505952103022
                  Přezdívky:
                  Adresa: 21 Vojvode Mišića, Laktaši, Bosna a Hercegovina

                  35.

                  ŠAROVIĆ (SAROVIC), Mirko
                  Datum/místo narození: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 4363471 vydaný v Istočnom Sarajevu, datum pozbytí platnosti: 8.10.2008
                  Průkaz totožnosti č.: 04PEA4585
                  Osobní identifikační č.: 1609956172657
                  Přezdívky:
                  Adresa: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  36.

                  SKOČAJIĆ (SKOCAJIC), Mrkša (Mrksa)
                  Rodiče: Dejan SKOČAJIĆ
                  Datum/místo narození: 5.8.1953, Blagaj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: 3681597
                  Průkaz totožnosti č.: 04GDB9950
                  Osobní identifikační č.: 0508953150038
                  Přezdívky:
                  Adresa: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosna a Hercegovina

                  37.

                  VRAČAR (VRACAR), Milenko
                  Datum/místo narození: 15.5.1956, Niševići, Prijedor, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovního pasu: Platný cestovní pas 3865548 vydaný dne 29.8.2002 v Banja Luce. Datum pozbytí platnosti: 29.8.2007. Neplatný cestovní pas 0280280 vydaný dne 4.12.1999 v Banja Luce (datum pozbytí platnosti: 4.12.2004) a 0062130 vydaný dne 16.9.1998 v Banja Luce, Bosna a Hercegovina
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCE6934
                  Osobní identifikační č.: 1505956160012
                  Přezdívky:
                  Adresa: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  38.

                  ZOGOVIĆ (ZOGOVIC), Milan
                  Rodiče: Jovan ZOGOVIĆ
                  Datum/místo narození: 7.10.1939, Dobruša
                  Číslo cestovního pasu:
                  Průkaz totožnosti č.:
                  Osobní identifikační č.:
                  Přezdívky:
                  Adresa:

                  39.

                  ŽUPLJANIN (ZUPLJANIN), Divna (rodné příjmení: STOISAVLJEVIĆ (STOISAVLJEVIC))
                  Rodiče: Dobrisav a Zorka STOISAVLJEVIĆOVI
                  Datum/místo narození: 15.11.1956, Maslovare, obec Kotor-Varoš, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 0256552 Bosna a Hercegovina, datum vydání: 26.4.1999
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCM2618, datum vydání: 5.11.2004 a řidičský průkaz č. 05GCF8710, datum vydání: 3.1.2005
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Manželka Stojana ŽUPLJANINA

                  40.

                  ŽUPLJANIN (ZUPLJANIN), Mladen
                  Rodiče: Stojan a Divna ŽUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 21.7.1980, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 4009608, Bosna a Hercegovina, datum vydání: 7.2.2003
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCG6605, řidičský průkaz č.: 04GCC6937, datum vydání: 18.3.2004
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Syn Stojana ŽUPLJANINA

                  41.

                  ŽUPLJANIN (ZUPLJANIN), Pavle
                  Rodiče: Stojan a Divna ŽUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 18.7.1984, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 5049445, Bosna a Hercegovina, datum vydání: 26.4.2006
                  Průkaz totožnosti č.: 03GCB5148, datum vydání: 10.6.2003, řidičský průkaz č. 04GCF5074, datum vydání: 30.11.2004
                  Přezdívky:
                  Adresa: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Syn Stojana ŽUPLJANINA

                  42.

                  ŽUPLJANIN (ZUPLJANIN), Slobodan
                  Rodiče: Stanko a Cvijeta ŽUPLJANINOVI
                  Datum/místo narození: 17.11.1957, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Cestovní pas č.: 0023955 Bosna a Hercegovina, datum vydání: 24.8.1998
                  Průkaz totožnosti č.: 04GCL4072, č. řidičského průkazu: 04GCE8351, datum vydání: 18.9.2004
                  Přezdívky: Bebac
                  Adresa: Vojvode Momića 9a, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: Bratranec Stojana ŽUPLJANINA


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1445/2000/ES ze dne 22. května 2000 o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 1999 až 2003

text:
Důležité právní upozornění

|

32000D1445

Úřední věstník L 163 , 04/07/2000 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1445/2000/ESze dne 22. května 2000o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 1999 až 2003EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 285 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Platnost rozhodnutí Rady 94/753/ES ze dne 14. listopadu 1994 o pokračujícím používání dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 1994 až 1998 [3] skončila dnem 31. prosince 1998.(2) V rámci společné zemědělské politiky a s ohledem na rozšíření existuje mimořádně citelná potřeba informací o využívání půdy a o stavu plodin v kontextu nového vývoje v rámci společné zemědělské politiky a s ohledem na rozšíření, zejména potřeba analýzy vzájemné provázanosti mezi zemědělstvím, životním prostředím a krajinou.(3) Prováděcí pravidla k opatřením obsaženým v rozhodnutí 94/753/ES je třeba upravit a nově uspořádat na základě získaných zkušeností a dosažených výsledků.(4) Ve spolupráci s dotyčnými členskými státy je třeba zavést systém leteckého mapování s cílem sběru požadovaných údajů o vyžívání půdy a dalších zkoumaných proměnných.(5) Jelikož agrometeorologický systém předpovídání úrody a monitorování stavu plodin jsou již v současnosti v provozním stavu, měly by být odděleny od těch opatření, která vyžadují další výzkum.(6) Činnosti dálkového průzkumu vyžadující další výzkum a vývoj v letech 1999 až 2003 jsou zahrnuté v pátém rámcovém programu pro oblast výzkumu a vývoje [4].(7) Mělo již být přijato ustanovení pro zahrnutí nejnovějších poznatků v metodologii, které by mohly být zjištěny na základě tohoto výzkumu, do provozních činností, na které se vztahuje toto rozhodnutí a tam, kde je to vhodné.(8) Je rovněž vhodné zajistit, aby Komise měla možnost delegovat provádění těchto opatření – pod jejím dohledem – na orgány Společenství nebo členských států zodpovědné za sestavování zemědělských statistik nebo na jimi uznané orgány.(9) Statistická opatření používající metody leteckého mapování a dálkového průzkumu země jsou ve shodě se zásadou subsidiarity, pokud členské státy a Komise sdílejí zodpovědnost za různá opatření v souladu s kritérii účinnosti a proveditelnosti.(10) Tato opatření přispívají ke zlepšení statistických nástrojů Společenství pro vymezení rámce, spravování a monitorování společné zemědělské politiky.(11) Toto rozhodnutí vytváří finanční rámec, který je pro rozpočtový orgán základem pro účely sestavení ročního rozpočtu ve smyslu bodu 1 odst. 2 prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 6. března 1995 [5].(12) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [6],ROZHODLY TAKTO:Článek 11. Po dobu pěti let počínaje dnem 1. ledna 1999 se bude v zemědělské statistice na úrovni Společenství provádět projekt leteckého mapování. Bude se pokračovat také v používání dálkového průzkumu, zejména s cílem zprovoznit agrometeorologický systém.2. S přihlédnutím k údajům již shromážděným členskými státy se opatření uvedené v odstavci 1 na úrovni Společenství a pokud možno v oblastech, které Společenství zajímají, zaměří především na- sběr údajů potřebných pro provádění a monitorování společné zemědělské politiky a k analýze vzájemného působení mezi zemědělstvím, životním prostředím a krajinou,- poskytování odhadů území s nejdůležitějšími plodinami,- zabezpečení monitorování stavu plodin až do doby sklizně tak, aby toto monitorování umožňovalo včasné odhady dosahovaných výnosů a produkce.3. Po skončení tříletého období začínajícího dnem 1. ledna 1999 se s ohledem na zkušenosti a postupem podle čl. 5 odst. 2 rozhodne o tom, zda se po zbývající dva roky bude v opatřeních dále pokračovat, nebo zda se pozmění, popřípadě zruší.Článek 2Komise zabezpečí, aby se tato opatření provedla v rámci dostupných finančních limitů.Vnitrostátní subjekty zodpovědné za tvorbu zemědělské statistiky nebo orgány jimi uznané se mohou na základě dobrovolnosti podílet na provádění těchto opatření.Komise podá členským státům postupem podle čl. 5 odst. 2 roční zprávu o prováděcích opatřeních, použitých metodách, použití přidělených finančních prostředků, vyhodnocení výsledků, jakož i o pracovním programu na další rok.Článek 3Finanční rámec pro provádění tohoto programu pro období let 1999 až 2003 se stanoví na 12,5 milionu EUR.Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.Článek 4Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou v souladu se správním postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2.Článek 51. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.Článek 6Nejpozději do dne 31. července 2003 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě o provádění těchto opatření a o využívání poskytnutých prostředků; v případě potřeby připojí návrhy, jak by se měly metody leteckého mapování a dálkového průzkumu země dále využívat pro účely zemědělské statistiky.Článek 7Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.Použije se ode dne 1. ledna 1999 do dne 31. prosince 2003.V Bruselu dne 22. května 2000.Za Evropský parlamentpředsedkyněN. FontaineZa RadupředsedaJ. Gama[1] Úř. věst. C 396, 19.12.1998, s. 25.[2] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 1999 (Úř. věst. C 104, 14.4.1999, s. 43), potvrzené dne 16. září 1999, společný postoj Rady ze dne 24. ledna 2000 (Úř. věst. C 83, 22.3.2000, s. 80) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 12. dubna 2000.[3] Úř. věst. L 299, 22.11.1994, s. 27.[4] Úř. věst. L 26, 1.2.1999, s. 1.[5] Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 4.[6] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí komise ze dne 11. listopadu 2003, kterým se zřizuje skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenstvíText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0796

Úřední věstník L 296 , 14/11/2003 S. 0034 - 0035

		Rozhodnutí komiseze dne 11. listopadu 2003,kterým se zřizuje skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství(Text s významem pro EHP)(2003/796/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES [1], směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES [2] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1228/2003 ze dne 26. června 2003 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou [3] byl vytvořen nový regulační rámec pro vnitřní trhy s elektřinou a zemním plynem.(2) Směrnice 2003/54/ES a 2003/55/ES vyžadují od členských států, aby určily jeden nebo více příslušných subjektů plnících funkci regulačních orgánů, aby vykonávaly regulační úkoly uvedené v těchto směrnicích. Tyto orgány musí být zcela nezávislé na zájmech elektroenergetiky a plynárenství.(3) Podrobné funkce a úkoly vnitrostátních regulačních orgánů se v různých členských státech liší, každý z nich však má alespoň jeden regulační orgán pověřený uplatňováním nových rámcových pravidel, jakmile budou provedena ve vnitrostátním právu, zejména pravidel týkajících se každodenního dozoru nad trhem.(4) Směrnice 2003/54/ES a 2003/55/ES stanoví cíle a vytvářejí rámec pro opatření na vnitrostátní úrovni, avšak umožňují také pružné uplatňování předpisů podle vnitrostátních podmínek. Potřeba důsledného uplatňování odpovídajících pravidel ve všech členských státech je zásadní pro úspěšný rozvoj jednotného evropského trhu s energií.(5) Pokud jde o společné přístupy k významným otázkám přeshraničních transakcí, jsou důležitým příspěvkem Evropské elektrárenské regulační fórum a Evropské plynárenské regulační fórum. Zatímco tato dvě fóra budou dále představovat obecná diskusní fóra, zahrnující všechny dotčené činitele, totiž orgány veřejné moci, regulační orgány a průmysl, je v současné době potřeba stanovit pravidelnou spolupráci a koordinaci a formálnější statut k usnadnění dotvoření vnitřního trhu s energií a s ohledem na nadcházející přistoupení nových členských států.(6) Za těchto okolností je třeba zřídit "skupinu evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství" k usnadnění konzultací, koordinace a spolupráce mezi regulačními orgány v členských státech a mezi těmito orgány a Komisí s ohledem na konsolidaci vnitřního trhu a zabezpečení jednotného uplatňování směrnic 2003/54/ES a 2003/55/ES a nařízení (ES) č. 1228/2003 ve všech členských státech.(7) Skupina evropských regulačních orgánů pro elektřinu a zemní plyn by měla být vytvořena z vedoucích vnitrostátních orgánů příslušných v oblasti regulace elektřiny a zemního plynu.(8) Skupina evropských regulačních orgánů pro elektřinu a zemní plyn by měla udržovat úzkou spolupráci s výbory zřízenými článkem 30 směrnice 2003/55/ES a článkem 13 nařízení (ES) č. 1228/2003. Práce skupiny by neměla narušovat práci těchto výborů.(9) Rozhodnutí 95/539/ES [4] a 92/167/EHS [5] je třeba zrušit, protože tato rozhodnutí zřizují výbory ve smyslu směrnic Rady 91/296/EHS [6] a 90/547/EHS [7] o přenosu elektřiny a přepravě zemního plynu, které byly zrušeny směrnicemi 2003/54/ES a 2003/55/ES,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Předmět1. Komise zřizuje nezávislou poradní skupinu pro elektroenergetiku a plynárenství s názvem "skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství" (dále jen "skupina").2. Skupina z vlastního podnětu nebo na žádost Komise poskytuje Komisi rady a je jí nápomocna při konsolidaci vnitřního trhu s energií, zejména s ohledem na přípravu návrhu prováděcích opatření v oblasti elektřiny a zemního plynu, a v záležitostech týkajících se vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou. Skupina usnadňuje konzultace, koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány, aby přispěla k jednotnému uplatňování směrnic 2003/54/ES a 2003/55/ES a nařízení (ES) č. 1228/2003, jakož i případných budoucích právních předpisů Společenství v oblasti elektřiny a zemního plynu.Článek 2Složení skupiny1. Skupina se skládá z vedoucích všech příslušných vnitrostátních regulačních orgánů nebo z jejich zástupců.2. Pro účely tohoto rozhodnutí se "vnitrostátním regulačním orgánem" rozumí orgán veřejné moci zřízený v některém členském státě podle směrnic 2003/54/ES a 2003/55/ES, podle nichž členské státy určí jeden nebo více příslušných subjektů plnících funkci regulačních orgánů pro zabezpečení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a účinného fungování trhu se zemním plynem a elektřinou, a zejména k dohledu nad každodenním uplatňováním směrnic 2003/54/ES a 2003/55/ES a nařízení (ES) č. 1228/2003.3. Pokud některý členský stát neurčí jeden nebo více příslušných subjektů plnících funkci regulačních orgánů, může být ve skupině až do 1. července 2004 zastoupen přechodně zástupcem jiného příslušného státního orgánu.4. Komise se účastní schůzí skupiny a určí zástupce na vysoké úrovni, který se bude zúčastňovat všech jejích jednání.Článek 3Organizace skupiny1. Skupina si volí ze svých členů předsedu.2. Skupina může ze svých členů vytvářet odborné pracovní skupiny pro posuzování zvláštních otázek na základě pověření, které uzná za vhodné.3. Zástupci Komise se mohou účastnit všech zasedání těchto odborných pracovních skupin.4. Odborníci ze států EHP a států, které jsou kandidáty na přistoupení k Evropské unii, se mohou schůzí skupiny účastnit jako pozorovatelé. Skupina může přizvat další odborníky a pozorovatele, aby se zúčastnili jejích schůzí.5. Skupina přijme svůj jednací řád podléhající schválení Komisí na základě obecné shody, a není-li dosaženo obecné shody, dvoutřetinovou většinou hlasů, přičemž každý členský stát má jeden hlas.6. Sekretariát skupiny zajišťuje Komise.7. Cestovní náklady a náklady spojené s pobytem členů skupiny, pozorovatelů a odborníků, vynaložené v souvislosti s činností skupiny, hradí Komise v souladu s platnými předpisy.8. Skupina předkládá Komisi výroční zprávu o své činnosti. Komise předá tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně s připomínkami.Článek 4KonzultaceSkupina provádí otevřeným a průhledným způsobem rozsáhlé a včasné konzultace s účastníky trhu, spotřebiteli a koncovými uživateli.Článek 5DůvěrnostVsouladu s článkem 287 Smlouvy jsou členové skupiny, pozorovatelé i veškeré další osoby povinni nevyzrazovat informace, se kterými se seznámí při práci skupiny nebo odborných pracovních skupin, pokud je Komise uvědomí, že vyžádané stanovisko nebo projednávaná otázka jsou důvěrné povahy. Komise může v těchto případech rozhodnout, že se zasedání mohou zúčastnit pouze členové skupiny.Článek 6Zrušovací ustanoveníZrušují se rozhodnutí 95/539/ES a 92/167/EHS.Článek 7Vstup v platnost1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.2. Skupina zahájí činnost dnem vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.V Bruselu dne 11. listopadu 2003.Za KomisiLoyola De Palaciomístopředsedkyně[1] Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.[2] Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 57.[3] Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 1.[4] Úř. věst. L 304, 16.12.1995, s. 57.[5] Úř. věst. L 74, 20.3.1992, s. 43.[6] Úř. věst. L 147, 12.6.1991, s. 37.[7] Úř. věst. L 313, 13.11.1990, s. 30.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/2039 ze dne 15. listopadu 2016, kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6 na rozpočtový rok 2016 předkládanému spolu s návrhem na uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU na poskytnutí pomoci Německu

text:
               22.11.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 314/19

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/2039
   ze dne 15. listopadu 2016,
   kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6 na rozpočtový rok 2016 předkládanému spolu s návrhem na uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU na poskytnutí pomoci Německu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               —

               rozpočet Unie na rozpočtový rok 2016 byl s konečnou platností přijat dne 25. listopadu 2015 (2),

               —

               dne 19. října 2016 předložila Komise dokument obsahující návrh opravného rozpočtu č. 6 k souhrnnému rozpočtu na rozpočtový rok 2016,

               —

               s ohledem na skutečnost, že návrh opravného rozpočtu č. 6 k souhrnnému rozpočtu na rok 2016 je třeba přijmout neprodleně, je v souladu s čl. 3 odst. 3 jednacího řádu Rady opodstatněné zkrátit osmitýdenní lhůtu pro informování vnitrostátních parlamentů i desetidenní lhůtu pro zařazení bodu na předběžný pořad jednání Rady, stanovené v článku 4 protokolu č. 1,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6 Evropské unie na rozpočtový rok 2016 byl přijat dne 15. listopadu 2016.
   Úplné znění je k dispozici k nahlédnutí nebo ke stažení na internetových stránkách Rady: http://www.consilium.europa.eu/.

      V Bruselu dne 15. listopadu 2016.

            Za Radu

            předseda

         I. KORČOK

      (1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 48, 24.2.2016, s. 1.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES ze dne 23. května 2007 , kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013)

text:
               14.6.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 154/25

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 624/2007/ES
   ze dne 23. května 2007,
   kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Hlavním cílem Společenství pro následující roky je zajistit růst a zaměstnanost, jak je uvedeno v obnovené lisabonské strategii. Předchozí programy v celní oblasti, zejména rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 253/2003/ES ze dne 11. února 2003, kterým se přijímá akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2007) (3) (dále jen „Clo 2007“), významně přispěly k dosažení uvedeného cíle i obecných cílů celní politiky. Je tedy vhodné pokračovat v činnostech započatých v rámci uvedených programů. Nový program (dále jen „program“) by měl být zaveden na období šesti let, aby se doba jeho trvání kryla s dobou trvání víceletého finančního rámce obsaženého v interinstitucionální dohodě ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4).

               (2)

               Celní správy mají zásadní úlohu, pokud jde o ochranu zájmů Společenství, zejména zájmů finančních. Poskytují také rovnocennou úroveň ochrany občanům i hospodářským subjektům Společenství na každém místě celního území Společenství, kde jsou vyřizovány celní formality. V této souvislosti se strategická politika definovaná Skupinou pro celní politiku zaměřila na zajištění, aby celní správy členských států fungovaly stejně účinně a efektivně a reagovaly na jakýkoli požadavek vyvolaný měnícím se celním prostředím, jako by byly správou jedinou. Je tedy důležité, aby byl program konzistentní s celkovou celní politikou a zároveň ji podporoval a aby se v rámci programu poskytovala podpora rovněž Skupině pro celní politiku složené ze zástupců Komise a vedoucích celních správ členských států nebo jejich zástupců. Provádění programu by měly koordinovat a organizovat společně Komise a členské státy v rámci společné politiky vypracované Skupinou pro celní politiku.

               (3)

               Je třeba, aby akce v oblasti cel upřednostňovala zlepšování kontrol a činností boje proti podvodům, snižování nákladů hospodářských subjektů na dodržování celních předpisů, zajištění efektivního řízení kontrol zboží na vnějších hranicích a ochranu občanů Evropské unie, pokud jde o bezpečnost a zabezpečení mezinárodního dodavatelského řetězce. Společenství by proto mělo být schopno v rámci svých pravomocí podporovat činnost celních správ členských států, přičemž je třeba plně využívat všechny příležitosti pro správní spolupráci a vzájemnou správní pomoc, které jsou upraveny pravidly Společenství.

               (4)

               Podpora procesu přistoupení kandidátských zemí vyžaduje, aby se celním správám těchto zemí dostalo nezbytného zajištění, aby mohly již od data přistoupení plnit všechny úkoly, které požadují právní předpisy Společenství, včetně správy budoucí vnější hranice Společenství. Program by proto měl být otevřen kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím.

               (5)

               Pro podporu celních reforem v zemích, které se účastní evropské politiky sousedství, je vhodné za určitých podmínek umožnit účast těchto zemí na vybraných činnostech programu.

               (6)

               Rostoucí globalizace obchodu, rozvoj nových trhů a změny způsobů a rychlosti pohybu zboží vyžadují, aby celní správy upevňovaly své vzájemné vztahy i vztahy s podnikatelskými, právními a vědeckými kruhy a s jinými subjekty působícími v rámci zahraničního obchodu. V případě potřeby by měl program poskytnout příležitost podílet se na činnostech v rámci programu i osobám, které zastupují uvedené kruhy.

               (7)

               Transevropské informatizované komunikační systémy a systémy výměny informací financované v rámci programu Clo 2007 jsou zásadní pro fungování celního systému ve Společenství a pro výměnu informací mezi celními správami, a proto by je měl program nadále podporovat.

               (8)

               Zkušenosti získané Společenstvím z předchozích celních programů ukázaly, že zapojení úředníků z různých vnitrostátních správ do společných odborných činností prostřednictvím nástrojů, jako jsou srovnávací analýzy, projektové skupiny, semináře, workshopy, pracovní návštěvy, činnosti odborné přípravy a monitorování, do značné míry přispívá ke splnění cílů programů. V těchto činnostech by se tudíž mělo nadále pokračovat, přičemž by mělo být možné rozvíjet nové nástroje v případech, kdy bude nutné účinněji reagovat na případné potřeby.

               (9)

               Aby se celní úředníci mohli programu účastnit a mohli v jeho rámci spolupracovat, musejí mít dostatečné jazykové znalosti. Za zajištění nezbytné jazykové přípravy svých úředníků odpovídají zúčastněné země.

               (10)

               Hodnocení programu Clo 2007 v polovině období potvrdilo potřebu strukturovanějšího sdílení informací a výměny znalostí mezi správami samotnými a mezi správami a Komisí a také potvrdilo potřebu upevňování znalostí získaných během akcí v rámci programu. Proto by měl tento program věnovat zvláštní pozornost sdílení informací a řízení znalostí.

               (11)

               Přestože hlavní odpovědnost za dosažení cílů tohoto programu spočívá na zúčastněných zemích, je zapotřebí akce Společenství pro koordinaci činností v rámci tohoto programu, jakož i pro poskytování infrastruktury a nezbytných podnětů.

               (12)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinku akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

               (13)

               Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006.

               (14)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5),

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   KAPITOLA I
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 1
   Zavedení programu
   1.   Na dobu od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013 se zavádí víceletý akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013) (dále jen „program“) na podporu a doplnění akcí, které provádějí členské státy pro zajištění účinného fungování vnitřního trhu v celní oblasti.
   2.   Program se skládá z těchto činností:

               a)

               komunikační systémy a systémy výměny informací;

               b)

               srovnávací analýzy;

               c)

               semináře a workshopy;

               d)

               projektové skupiny a řídící skupiny;

               e)

               pracovní návštěvy;

               f)

               činnosti odborné přípravy;

               g)

               monitorování;

               h)

               jakékoli jiné činnosti, jež jsou pro dosažení cílů programu nezbytné.

         Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               1)

               „správou“ veřejné orgány a jiné subjekty v zúčastněných zemích, které jsou odpovědné za správu cel a činností souvisejících s clem;

               2)

               „úředníkem“ příslušník nebo člen správy.

         Článek 3
   Účast na programu
   1.   Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2.
   2.   Program je otevřen pro účast:

               a)

               kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými v příslušné rámcové dohodě a v příslušných rozhodnutích Rady přidružení;

               b)

               potenciálním kandidátským zemím, v souladu s ustanoveními, jež budou s těmito zeměmi určena po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství.

         3.   Program může být rovněž otevřen pro účast některým partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Společenství a v souladu s ustanoveními, jež budou s těmito zeměmi určena po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství.
   4.   Zúčastněné země jsou zastoupeny úředníky příslušné správy.
   Článek 4
   Obecné cíle
   1.   Program je vypracován tak, aby zajistil dosažení těchto obecných cílů:

               a)

               zajištění, aby celní činnost odpovídala potřebám vnitřního trhu, včetně bezpečnosti dodavatelského řetězce a usnadnění obchodu, a podporovala strategii pro růst a zaměstnanost;

               b)

               součinnost a plnění povinností celních správ členských států probíhající tak efektivně, jako by byly správou jedinou, s cílem zajistit kontroly, jejichž výsledky budou na každém místě celního území Společenství rovnocenné, a podporu řádných podnikatelských činností;

               c)

               potřebná ochrana finančních zájmů Společenství;

               d)

               posílení bezpečnosti a zabezpečení;

               e)

               příprava zemí uvedených v čl. 3 odst. 2 na přistoupení, včetně prostřednictvím sdílení zkušeností a znalostí s celními správami dotyčných zemí.

         2.   Společný přístup k celní politice se bude neustále přizpůsobovat novému vývoji v partnerství mezi Komisí a členskými státy v rámci Skupiny pro celní politiku složené ze zástupců Komise a z vedoucích celních správ členských států nebo jejich zástupců. Komise zajišťuje pravidelné informování Skupiny pro celní politiku o opatřeních týkajících se provádění tohoto programu.
   Článek 5
   Zvláštní cíle
   Zvláštními cíli programu jsou:

               a)

               snížení administrativní zátěže a nákladů hospodářských subjektů spojených s dodržováním předpisů prostřednictvím zlepšení normalizace a zjednodušení celních systémů a kontrol a udržení otevřené a průhledné spolupráce s obchodními subjekty;

               b)

               identifikace, rozvoj a uplatňování osvědčených pracovních postupů, zejména v oblastech auditu před a po celním odbavení, analýzy rizik, celních kontrol a zjednodušených postupů;

               c)

               udržování systému měření výkonnosti celních správ členských států za účelem zvýšení jejich efektivnosti a účinnosti;

               d)

               podpora opatření, jejichž cílem je předcházet nesrovnalostem, zejména rychlým poskytováním informací o rizicích celním úřadům v první linii;

               e)

               zajištění jednotného a jednoznačného sazebního zařazení ve Společenství, zejména zlepšením koordinace a spolupráce mezi laboratořemi;

               f)

               podpora vytvoření celoevropského elektronického celního prostředí prostřednictvím vývoje interoperabilních komunikačních systémů a systémů výměny informací doplněných nezbytnými administrativními změnami a změnami právních předpisů;

               g)

               udržování stávajících komunikačních a informačních systémů a případně vývoj nových systémů;

               h)

               uskutečňování činností na podporu celních správ zemí, které se připravují na přistoupení;

               i)

               podpora rozvoje kvalitních celních správ ve třetích zemích;

               j)

               zlepšení spolupráce mezi celními správami členských států a celními správami třetích zemí, zejména partnerských zemí evropské politiky sousedství;

               k)

               rozvoj a posílení společné odborné přípravy.

         Článek 6
   Pracovní program
   Komise každoročně přijímá pracovní program postupem podle čl. 20 odst. 2.
   KAPITOLA II
   ČINNOSTI PROGRAMU
   Článek 7
   Komunikační systémy a systémy výměny informací
   1.   Komise a zúčastněné země zajistí, aby byly komunikační systémy a systémy výměny informací uvedené v odstavci 2 provozuschopné.
   2.   Komunikační systémy a systémy výměny informací zahrnují:

               a)

               společnou komunikační síť/společné systémové rozhraní (CCN/CSI);

               b)

               informatizovaný tranzitní systém (CTS);

               c)

               systémy týkající se celních sazeb, zejména systém šíření dat (DDS), kombinovanou nomenklaturu (KN), informační systém o integrovaném sazebníku Společenství (TARIC), Evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI), systém celních kvót a dohledu nad nimi (TQS), informační systém o pozastaveních (SUSPENSIONS), systém správy vzorků (SMS), informační systém – režimy zušlechťování (ISZP), Evropský celní seznam chemických látek (ECICS) a systém registrovaných vývozců (REX);

               d)

               systémy, které posilují bezpečnost, stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 ze dne 13. dubna 2005, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), včetně systému Společenství pro řízení rizik, systému kontrol při vývozu (ECS), systému kontroly při dovozu (ICS) a systému týkajícího se schválených hospodářských subjektů (AEO);

               e)

               jakékoli nové komunikační systémy a systémy výměny informací v celní oblasti, včetně elektronických celních systémů, zavedené právními předpisy Společenství a stanovené v pracovním programu uvedeném v článku 6.

         3.   Prvky komunikačních systémů a systémů výměny informací, které náležejí Společenství, jsou technické vybavení, programové vybavení a síťová propojení, jež jsou společné všem zúčastněným zemím. Komise uzavře jménem Společenství nezbytné smlouvy k zajištění provozuschopnosti těchto prvků.
   4.   Prvky komunikačních systémů a systémů výměny informací, které nenáležejí Společenství, zahrnují vnitrostátní databáze tvořící součást těchto systémů, síťová propojení mezi prvky náležejícími Společenství a prvky nenáležejícími Společenství, jakož i takové technické a programové vybavení, které každá ze zúčastněných zemí pokládá za vhodné pro plný provoz uvedených systémů v rámci své správy. Zúčastněné země zajistí provozuschopnost prvků, které nenáležejí Společenství, a interoperabilitu těchto prvků s prvky náležejícími Společenství.
   5.   Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje takové aspekty zavádění a fungování prvků systémů a infrastruktur uvedených v odstavci 2, náležejících i nenáležejících Společenství, které jsou nezbytné k zajištění provozuschopnosti, vzájemného propojení a neustálého zlepšování těchto prvků. Komise a zúčastněné země učiní maximum pro to, aby se dodržely časové harmonogramy a lhůty stanovené pro tyto účely.
   6.   Komise může zpřístupnit rozhraní CCN/CSI jiným správám k celním či necelním účelům. K pokrytí souvisejících nákladů může být požadován finanční příspěvek.
   Článek 8
   Srovnávací analýzy
   Srovnávací analýzy v podobě srovnání metod práce, postupů nebo procesů s využitím dohodnutých ukazatelů mají za cíl určit osvědčené postupy a lze je uspořádat mezi dvěma nebo více zúčastněnými zeměmi.
   Článek 9
   Semináře a workshopy
   Komise společně se zúčastněnými zeměmi organizuje semináře a workshopy a zajišťuje šíření jejich výsledků.
   Článek 10
   Projektové skupiny a řídící skupiny
   Komise může ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi ustavit projektové skupiny pověřené zvláštními úkoly, které je třeba splnit ve stanoveném termínu, a řídící skupiny, které vykonávají koordinační činnosti.
   Článek 11
   Pracovní návštěvy
   1.   Zúčastněné země organizují pro úředníky pracovní návštěvy. Délka pracovních návštěv nesmí přesáhnout jeden měsíc. Každá pracovní návštěva je zaměřena na konkrétní odbornou činnost a je dotyčnými úředníky a správami náležitě připravena a následně zhodnocena. Pracovní návštěvy mohou být operativní nebo zaměřené na zvláštní prioritní činnosti.
   2.   Zúčastněné země umožní hostujícím úředníkům aktivní účast na činnostech hostitelské správy. Za tímto účelem jsou hostující úředníci zmocněni vykonávat úkoly týkající se povinností jim svěřených. Pokud to okolnosti vyžadují, a zejména s ohledem na zvláštní požadavky právního systému každé zúčastněné země, mohou příslušné orgány zúčastněných zemí toto zmocnění omezit.
   3.   Během pracovní návštěvy podléhá hostující úředník při výkonu svých povinností stejným předpisům o občanskoprávní odpovědnosti jako úředníci hostitelské správy. Na hostující úředníky se vztahují stejná pravidla o ochraně služebního tajemství jako na úředníky hostitelské správy.
   Článek 12
   Činnosti odborné přípravy
   1.   Zúčastněné země ve spolupráci s Komisí usnadňují spolupráci mezi vnitrostátními institucemi pro odbornou přípravu a zejména:

               a)

               stanoví normy odborné přípravy, rozvíjejí stávající programy odborné přípravy a v případě potřeby rozvíjejí stávající moduly odborné přípravy a rovněž nové moduly využívající elektronické učení s cílem zajistit společný základ odborné přípravy úředníků zahrnující úplnou škálu celních právních předpisů a postupů, aby tito úředníci mohli získat nezbytné odborné dovednosti a znalosti;

               b)

               v případě potřeby podporují pořádání kurzů odborné přípravy v celní oblasti pro úředníky ze všech zúčastněných zemí a umožňují jim přístup k těmto kurzům, pokud tyto kurzy pořádá zúčastněná země pro vlastní úředníky;

               c)

               v případě potřeby poskytují infrastrukturu a nástroje nezbytné pro společné elektronické učení v oblasti cel a řízení odborné přípravy v celní oblasti.

         2.   Zúčastněné země případně začlení společně zavedené moduly elektronického učení uvedené v odst. 1 písm. a) do svých vnitrostátních programů odborné přípravy.
   Zúčastněné země rovněž zajistí, aby jejich úředníci v souladu s programy odborné přípravy absolvovali počáteční a průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná k získání společných odborných dovedností a znalostí. Zúčastněné země podporují rovněž jazykovou přípravu úředníků, která je pro ně nezbytná k dosažení dostatečné úrovně jazykových znalostí pro účast na programu.
   Článek 13
   Monitorování
   1.   Komise ve spolupráci s členskými státy rozhodne, které konkrétní oblasti celních právních předpisů Společenství mohou být monitorovány.
   2.   Uvedené monitorování provádějí smíšené týmy složené z celních úředníků členských států a úředníků Komise. Tyto týmy navštíví podle tematického nebo regionálního přístupu různá místa na celním území Společenství, kde celní správy plní své úkoly. Týmy analyzují celní postupy na vnitrostátní úrovni, odhalují problémy v provádění sledovaných předpisů a případně uvádí návrhy na úpravu předpisů a metod práce Společenství za účelem zvýšení účinnosti celních opatření jako celku. Zprávy týmů se předkládají členským státům a Komisi.
   Článek 14
   Účast na činnostech v rámci programu
   Zástupci mezinárodních organizací, správ třetích zemí, hospodářských subjektů a jejich organizací se mohou účastnit činností organizovaných v rámci programu, pokud je to vhodné pro dosažení cílů uvedených v článcích 4 a 5.
   Článek 15
   Sdílení informací
   Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi rozvíjí sdílení informací, jež jsou výsledkem činností programu.
   KAPITOLA III
   FINANČNÍ USTANOVENÍ
   Článek 16
   Finanční rámec
   1.   Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013 se stanoví na 323 800 000 EUR.
   2.   Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce v souladu s bodem 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení.
   Článek 17
   Výdaje
   1.   Na výdajích nezbytných pro provádění programu se podílí Společenství a zúčastněné země v souladu s odstavci 2 až 5.
   2.   Společenství nese tyto náklady:

               a)

               náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz prvků komunikačních systémů a systémů výměny informací náležejících Společenství, které jsou uvedeny v čl. 7 odst. 3;

               b)

               cestovní a životní náklady, které úředníkům ze zúčastněných zemí vznikají v souvislosti se srovnávacími analýzami, pracovními návštěvami, semináři a workshopy, projektovými skupinami a řídícími skupinami, činnostmi odborné přípravy a monitorováním;

               c)

               náklady související s organizací seminářů a workshopů;

               d)

               cestovní náklady a náklady na pobyt související s účastí externích odborníků a účastníků uvedených v článku 14;

               e)

               náklady na pořízení, vývoj, instalaci a údržbu systémů a modulů odborné přípravy, a to do té míry, v jaké jsou společné pro všechny zúčastněné země;

               f)

               náklady na jiné činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. h) až do výše 5 % celkových nákladů programu.

         3.   Zúčastněné země nesou tyto náklady:

               a)

               náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz prvků komunikačních systémů a systémů výměny informací, které nenáležejí Společenství a jsou uvedeny v čl. 7 odst. 4;

               b)

               náklady související s počáteční a průběžnou odbornou přípravou svých úředníků, zejména s jejich jazykovou přípravou.

         4.   Zúčastněné země spolupracují s Komisí tak, aby byly rozpočtové položky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
   Komise v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), stanoví pravidla pro proplácení výdajů a sdělí je zúčastněným zemím.
   5.   Z finančních prostředků určených pro program lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou přímo potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze, informační a publikační činnosti, výdaje spojené s informačními sítěmi zaměřenými na výměnu informací, jakož i veškeré jiné výdaje na technickou a správní pomoc, kterou Komise využije pro účely řízení programu.
   Článek 18
   Použitelnost finančního nařízení
   Na všechny granty poskytnuté v souladu s tímto rozhodnutím ve smyslu hlavy VI finančního nařízení se použije finanční nařízení. Zejména je nutná předchozí písemná dohoda s příjemci grantu uvedená v článku 108 finančního nařízení a v jeho prováděcích pravidlech a tato dohoda obsahuje souhlas příjemců s tím, že Účetní dvůr provede kontrolu použití přidělených prostředků.
   Článek 19
   Finanční kontrola
   Rozhodnutí o financování a veškeré dohody a smlouvy uzavřené na základě tohoto rozhodnutí jsou předmětem finanční kontroly a případně i ověření na místě ze strany Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetního dvora. Tyto kontroly mohou proběhnout bez předchozího ohlášení.
   KAPITOLA IV
   JINÁ USTANOVENÍ
   Článek 20
   Výbor
   1.   Komisi je nápomocen „výbor Clo 2013“ (dále jen „výbor“).
   2.   Odkazujeli se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
   Článek 21
   Průběžná kontrola
   Program společně průběžně kontrolují zúčastněné země a Komise.
   Článek 22
   Hodnocení v polovině období a závěrečné hodnocení
   1.   Za hodnocení v polovině období a závěrečné hodnocení programu je odpovědná Komise a toto hodnocení se provádí na základě zpráv, které jsou uvedeny v odstavci 2 tohoto článku, a jiných důležitých informací. Program se hodnotí s ohledem na cíle stanovené v článcích 4 a 5.
   V rámci hodnocení v polovině období se přezkoumají výsledky dosažené za první polovinu období trvání programu ve smyslu jeho účinnosti a účelnosti a toho, zda jsou původní cíle programu stále relevantní. Rovněž se posoudí využití finančních prostředků a pokrok při průběžné kontrole a provádění.
   Závěrečné hodnocení se zaměří na účinnost a účelnost činností programu.
   2.   Zúčastněné země podávají Komisi tyto hodnotící zprávy:

               a)

               do 1. dubna 2011 hodnotící zprávu v polovině období týkající se významu, účinnosti a účelnosti programu;

               b)

               do 1. dubna 2014 závěrečnou hodnotící zprávu zaměřenou mimo jiné na účinnost a účelnost programu.

         3.   Komise na základě zpráv uvedených v odstavci 2 a veškerých dalších důležitých informací podá Evropskému parlamentu a Radě tyto hodnotící zprávy:

               a)

               do 1. srpna 2011 hodnotící zprávu v polovině období a sdělení o vhodnosti dalšího pokračování programu;

               b)

               do 1. srpna 2014 závěrečnou hodnotící zprávu.

         Tyto zprávy se pro informaci zasílají Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
   Článek 23
   Zrušení
   Rozhodnutí č. 253/2003/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2008.
   Finanční závazky související s činnostmi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do svého dokončení nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
   Článek 24
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2008.
   Článek 25
   Určení
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      Ve Bruselu dne 23. května 2007.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         G. GLOSER

      (1)  Úř. věst. C 324, 30.12.2006, s. 78.

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. dubna 2007.

      (3)  Úř. věst. L 36, 12.2.2003, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 787/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 12).

      (4)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (6)  Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13.

      (7)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.


title: 2013/756/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2013 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k rozhodnutím, kterými se provádějí některá ustanovení Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách

text:
               14.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 335/32

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 2. prosince 2013
   o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k rozhodnutím, kterými se provádějí některá ustanovení Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách
   (2013/756/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Jednání o revizi Dohody Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda z roku 1994“) byla zahájena v lednu 1999 na základě čl. XXIV odst. 7 písm. b) a c) uvedené dohody.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci se zvláštním výborem zřízeným čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               (3)

               V rámci těchto jednání dosáhli vyjednavači dne 30. března 2012 dohody o Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „protokol“) a o sedmi rozhodnutích, která mají být přijata Výborem pro vládní zakázky a která by zahájila provádění některých ustanovení Protokolu ihned po jeho vstupu v platnost. Jedná se o tato rozhodnutí: i) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o požadavcích na oznamování podle článků XIX a XXII dohody, ii) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přijetí pracovních programů, iii) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro malé a střední podniky, iv) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro sběr a vykazování statistických údajů, v) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro udržitelné zadávání zakázek, vi) rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody a vii) rozhodnutí o pracovním programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek.

               (4)

               Postup pro uvedení dohody uzavřené dne 30. března 2012 v účinnost vyžaduje, aby Výbor pro vládní zakázky na svém prvním zasedání po vstupu protokolu v platnost přijal rozhodnutí, kterým potvrdí přijetí uvedených rozhodnutí a jejich vstup v platnost okamžikem vstupu protokolu v platnost.

               (5)

               Vzhledem k tomu, že uvedená rozhodnutí usnadňují provádění zásad revidované dohody z roku 1994 a přispívají k odstranění diskriminačních praktik, usnadní jejich přijetí další otevírání veřejných zakázek.

               (6)

               Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k rozhodnutím, kterými se provádějí některá ustanovení protokolu,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky, je potvrdit přijetí těchto rozhodnutí:

               i)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o požadavcích na oznamování podle článků XIX a XXII dohody,

               ii)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přijetí pracovních programů,

               iii)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro malé a střední podniky,

               iv)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro sběr a vykazování statistických údajů,

               v)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro udržitelné zadávání zakázek,

               vi)

               rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody a

               vii)

               rozhodnutí o pracovním programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek

         a souhlasit s tím, aby uvedená rozhodnutí nabyla účinnosti dnem vstupu protokolu o změně dohody z roku 1994 v platnost.
   Tento postoj vyjádří Komise.
   Znění uvedených rozhodnutí se připojují k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 2. prosince 2013.

            Za Radu

            předseda

         E. GUSTAS

      PŘÍLOHA

                  Příloha A

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o požadavcích na oznamování podle článků XIX a XXII dohody …

                  Příloha B

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přijetí pracovních programů …

                  Příloha C

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro malé a střední podniky …

                  Příloha D

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro sběr a vykazování statistických údajů …

                  Příloha E

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro udržitelné zadávání zakázek …

                  Příloha F

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody …

                  Příloha G

               Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek …

         PŘÍLOHA A

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o požadavcích na oznamování podle článků XIX a XXII dohody
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            MAJE NA PAMĚTI význam transparentnosti právních předpisů souvisejících s touto dohodou, včetně jejich změn, jak požaduje čl. XXII odst. 5 dohody,
            MAJE NA PAMĚTI význam vedení přesných seznamů subjektů uvedených v přílohách jednotlivých stran dohody v dodatku I dohody v souladu s článkem XIX dohody,
            UZNÁVAJE obtíže stran dohody spojené s včasným oznamováním změn svých právních předpisů souvisejících s touto dohodou, jak vyžaduje čl. XXII odst. 5 dohody, a navrhovaných oprav svých příloh v dodatku I, jak vyžaduje čl. XIX odst. 1 dohody,
            MAJE NA PAMĚTI, že článek XIX dohody rozlišuje mezi oznamováním navrhovaných oprav, jež nemění vzájemně dohodnutou působnost stanovenou v dohodě, a ostatních druhů navrhovaných úprav svých příloh v dodatku I,
            UZNÁVAJE, že technologické změny umožnily mnoha stranám dohody využívat k poskytování informací o svých režimech vládních zakázek a k oznamování změn tohoto režimu ostatním stranám dohody elektronické prostředky,
            ROZHODL TAKTO:

               Každoroční oznamování změn právních předpisů

                        1.

                        Pokud strana dohody spravuje oficiálně určená elektronická média, která obsahují odkazy na její stávající právní předpisy související s touto dohodou, její právní předpisy jsou k dispozici v jednom z úředních jazyků WTO a tato média jsou uvedena v dodatku II, může dotyčná strana dohody splnit požadavek stanovený v čl. XXII odst. 5 tím, že výboru každoročně oznámí veškeré změny na konci roku, ledaže jsou tyto změny významné, tj. mohou ovlivnit povinnosti strany dohody; v těchto případech je třeba podat oznámení neprodleně.

                        2.

                        Strany dohody mají příležitost projednat každoroční oznámení jednotlivých stran dohody během prvního neformálního zasedání výboru v následujícím roce.

               Navrhované opravy příloh jednotlivých stran dohody v dodatku I

                        3.

                        Za opravu podle článku XIX dohody se považují tyto změny příloh jednotlivých stran dohody v dodatku I:

                                    a)

                                    změna názvu subjektu;

                                    b)

                                    spojení dvou či více subjektů uvedených v příloze a

                                    c)

                                    rozdělení subjektu uvedeného v příloze na dva či více subjektů, které jsou připojeny na seznam subjektů obsažený v téže příloze.

                        4.

                        Navrhované opravy příloh jednotlivých stran dohody v dodatku I podle odstavce 3 dotyčná strana oznámí výboru každé dva roky, a to počínaje vstupem protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost.

                        5.

                        Strana dohody může výboru podat námitku proti navrhované opravě do 45 dnů ode dne rozeslání oznámení jednotlivým stranám dohody. V souladu s čl. XIX odst. 2 uvede strana, která vznáší námitku, důvody námitky, včetně důvodů, proč se domnívá, že se navrhovaná oprava dotkne vzájemně dohodnuté působnosti podle dohody, a na navrhovanou opravu se proto nevztahuje odstavec 3. Nejsou-li podány žádné písemné námitky, navrhované opravy nabývají účinku uplynutím 45 dnů ode dne rozeslání oznámení, jak je stanoveno v čl. XIX odst. 5 písm. a).

                        6.

                        Do čtyř let od přijetí tohoto rozhodnutí strany dohody přezkoumají jeho funkčnost a efektivnost a případně provedou potřebné úpravy.

         PŘÍLOHA B

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přijetí pracovních programů
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že podle čl. XXII odst. 8 písm. b) dohody může výbor přijmout rozhodnutí o seznamu dalších pracovních programů, které uskuteční s cílem usnadnit provádění dohody a jednání podle čl. XXII odst. 7 dohody,
            ROZHODL TAKTO:

                        1.

                        Na seznam pracovních programů, jimiž se bude výbor zabývat, se doplňují tyto pracovní programy:

                                    a)

                                    přezkum využívání, transparentnosti a právní úpravy partnerství veřejného a soukromého sektoru a jejich vztah k zahrnutým zakázkám;

                                    b)

                                    výhody a nevýhody vypracování společné nomenklatury zboží a služeb a

                                    c)

                                    výhody a nevýhody vypracování standardizovaných oznámení.

                        2.

                        Výbor později stanoví pro každý takovýto program rozsah a harmonogram.

                        3.

                        Výbor tento seznam programů pravidelně přezkoumává a vhodným způsobem upravuje.

         PŘÍLOHA C

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro malé a střední podniky
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. XXII odst. 8 písm. a) Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) stanoví, že strany dohody přijmou a pravidelně přezkoumávají pracovní programy, včetně pracovního programu pro malé a střední podniky,
            UZNÁVAJE význam usnadnění účasti malých a středních podniků na vládních zakázkách a
            UZNÁVAJE, že se strany dohody v čl. XXII odst. 6 dohodly, že se vynasnaží vyhnout se zavádění nebo zachování diskriminačních opatření, která narušují otevřené zadávání vládních zakázek,
            PŘIJAL TENTO PRACOVNÍ PROGRAM PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY:
            1.   Zahájení pracovního programu pro malé a střední podniky

            Výbor zahájí pracovní program pro malé a střední podniky na svém prvním zasedání po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost. Výbor přezkoumá opatření a politiky týkající se malých a středních podniků, které strany dohody používají s cílem napomoci účasti malých a středních podniků na vládních zakázkách a podporovat, podněcovat nebo usnadňovat tuto účast, a vypracuje zprávu o výsledcích tohoto přezkumu.
            2.   Vyhnutí se diskriminačním opatřením pro malé a střední podniky

            Strany dohody se vyhnou zavádění diskriminačních opatření, která zvýhodňují pouze domácí malé a střední podniky, a vynasnaží se odradit od zavádění takovýchto opatření a politik přistupující strany.
            3.   Program transparentnosti a průzkum týkající se malých a středních podniků

            3.1   Program transparentnosti

            Po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost oznámí strany dohody, které ve svém dodatku I zachovaly zvláštní ustanovení týkající se malých a středních podniků, včetně vyhrazených zakázek, tato opatření a politiky výboru. Oznámení by mělo obsahovat podrobný popis opatření a politik a příslušnou právní úpravu spolu s jejich uplatňováním a hodnotou zakázek, na něž se tato opatření vztahují. Tyto strany mimoto v souladu s čl. XXII odst. 5 dohody oznámí výboru veškeré významné změny těchto opatření a politik.
            3.2   Průzkum týkající se malých a středních podniků

                        a)

                        Výbor provede u stran dohody dotazníkový průzkum s cílem získat informace o opatřeních a politikách, které se používají s cílem napomoci účasti malých a středních podniků na vládních zakázkách a podporovat, podněcovat nebo usnadňovat tuto účast. Dotazník by měl od každé strany dohody požadovat tyto informace:

                                    i)

                                    popis opatření a politik, jež dotyčná strana používá, včetně hospodářských, sociálních a jiných cílů opatření a politik a způsobu jejich provádění,

                                    ii)

                                    to, jak strana dohody definuje malé a střední podniky,

                                    iii)

                                    to, zda má strana dohody specializované agentury nebo instituce, které malým a středním podnikům poskytují pomoc při zadávání vládních zakázek,

                                    iv)

                                    úroveň účasti na vládních zakázkách z hlediska hodnoty i počtu zakázek přidělených malým a středním podnikům,

                                    v)

                                    popis opatření a politik v oblasti subdodávek zadávaných malým a středním podnikům, včetně cílů subdodávek, záruk a pobídek,

                                    vi)

                                    usnadnění účasti malých a středních podniků při podávání společných nabídek (spolu s jinými velkými nebo malými dodavateli),

                                    vii)

                                    opatření a politiky zaměřené na poskytování příležitostí malým a středním podnikům k účasti na vládních zakázkách (např. větší transparentnost a dostupnost informací o vládních zakázkách poskytovaných malým a středním podnikům; zjednodušení kvalifikací pro účast v nabídkovém řízení; snížení velikosti zakázek a zajištění včasných plateb za dodané zboží a poskytnuté služby) a

                                    viii)

                                    využívání opatření a politik v oblasti vládních zakázek k podněcování inovací v malých a středních podnicích.

                        b)

                        Shrnutí průzkumu týkajícího se malých a středních podniků sekretariátem WTO
                        Sekretariát WTO stanoví lhůtu, v níž mají všechny strany dohody poskytnout sekretariátu WTO odpovědi na dotazník. Po obdržení odpovědí vyhotoví sekretariát shrnutí odpovědí a rozešle odpovědi a shrnutí jednotlivým stranám dohody. Sekretariát uvede seznam stran, které odpovědi dosud neposkytly.

                        c)

                        Výměna odpovědí na dotazník týkající se malých a středních podniků mezi stranami dohody
                        Na základě dokumentu připraveného sekretariátem WTO stanoví výbor lhůtu pro výměnu dotazů, žádostí o doplňkové informace a připomínek k odpovědím ostatních stran.

                  4.   Posouzení výsledků průzkumu týkajícího se malých a středních podniků a použití jeho závěrů

            4.1   Posouzení výsledků průzkumu týkajícího se malých a středních podniků

            Výbor určí opatření a politiky, jež považuje za osvědčené postupy, pokud jde o podporu a usnadňování účasti malých a středních podniků stran dohody na vládních zakázkách, a vypracuje zprávu, která uvádí osvědčené postupy s ohledem na opatření a politiky a seznam jiných opatření.
            4.2   Využití závěrů průzkumu týkajícího se malých a středních podniků

                        a)

                        Strany dohody prosazují přijetí osvědčených postupů určených při posuzování výsledků průzkumu s cílem podněcovat a usnadňovat účast malých a středních podniků stran dohody na vládních zakázkách.

                        b)

                        Co se týká jiných opatření, vyzve výbor strany dohody, které je používají, aby je přezkoumaly za účelem jejich zrušení či rozšíření jejich působnosti i na malé a střední podniky ostatních stran dohody. Tyto strany výbor informují o závěrech přezkumu.

                        c)

                        Strany dohody, které uplatňují jiná opatření, uvedou hodnotu zakázek, na něž se tato opatření vztahují, ve statistických údajích, které výboru poskytnou podle čl. XVI odst. 4 dohody.

                        d)

                        Strany dohody mohou požádat o zařazení těchto jiných opatření do budoucích jednání podle čl. XXII odst. 7 dohody a strana, která tato opatření zachovává, tyto žádosti příznivě zváží.

                  5.   Přezkum

            Dva roky od vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost přezkoumá výbor dopad osvědčených postupů na zvýšení účasti malých a středních podniků stran dohody na vládních zakázkách a uváží, zda by účast těchto podniků mohly dále zvýšit jiné postupy. Může rovněž posoudit dopad jiných opatření na účast malých a středních podniků ostatních stran dohody na vládních zakázkách stran, které tato opatření uplatňují.

         PŘÍLOHA D

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro sběr a oznamování statistických údajů
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. XXII odst. 8 písm. a) Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) stanoví, že strany dohody přijmou a pravidelně přezkoumávají pracovní programy, včetně pracovního programu pro sběr a oznamování statistických údajů,
            MAJE NA PAMĚTI význam sběru a oznamování statistických údajů, jak požaduje čl. XVI odst. 4 dohody, při zajišťování transparentnosti zadávání zahrnutých zakázek podle této dohody,
            MAJE NA PAMĚTI, že statistické údaje dokládající, v jaké míře pořizují strany dohody zboží a služby, na něž se vztahuje dohoda, od jiných stran dohody, mohou být důležitým nástrojem při vybízení ostatních členů WTO, aby přistoupili k dohodě,
            UZNÁVAJE obecné obtíže stran dohody při sběru údajů v oblasti vládních zakázek, a zejména při určování země původu zboží a služeb, které pořizují na základě dohody, a
            UZNÁVAJE, že strany dohody používají při shromažďování statistických údajů ke splnění požadavků na oznamování stanovených v čl. XVI odst. 4 dohody různé metodiky a mohou používat různé metodiky při sběru údajů pro ústřední orgány veřejné správy a orgány na nižší než ústřední úrovni,
            PŘIJAL TENTO PRACOVNÍ PROGRAM PRO SBĚR A OZNAMOVÁNÍ STATISTICKÝCH ÚDAJŮ:
            1.   Zahájení pracovního programu pro sběr a oznamování statistických údajů

            Výbor zahájí pracovní program pro sběr a oznamování statistických údajů na svém prvním zasedání po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost. Výbor přezkoumá sběr a oznamování statistických údajů jednotlivými stranami dohody, uváží možnost jejich harmonizace a vypracuje zprávu o výsledcích.
            2.   Poskytování údajů stranami dohody

            Výbor schválí datum, k němuž každá strana dohody poskytne výboru s ohledem na statistické údaje o vládních zakázkách, na něž se vztahuje tato dohoda, tyto informace:

                        a)

                        popis metodiky, kterou používá ke sběru, vyhodnocování a oznamování statistických údajů, a to pro zakázky nad finančními limity stanovenými v dohodě a pod nimi a pro zakázky popsané v bodě 4.2 písm. c) pracovního programu pro malé a střední podniky, včetně toho, zda údaje o vládních zakázkách, na něž se vztahuje dohoda, zakládá na celkové hodnotě přidělených zakázek nebo na celkových výdajích na zakázky v daném období;

                        b)

                        zda statistické údaje, které sbírá, zahrnují zemi původu pořizovaného zboží nebo služeb, a pokud ano, jak určuje nebo odhaduje zemi původu, a technické překážky při sběru údajů o zemi původu;

                        c)

                        vysvětlení klasifikace použité ve statistických výkazech a

                        d)

                        popis zdrojů údajů.

                  3.   Shrnutí poskytnutých informací

            Sekretariát vypracuje shrnutí poskytnutých informací a rozešle poskytnuté informace a shrnutí jednotlivým stranám dohody. Sekretariát uvede seznam stran, které informace dosud neposkytly.
            4.   Doporučení

            Výbor přezkoumá informace poskytnuté jednotlivými stranami dohody a vydá doporučení k:

                        a)

                        tomu, zda by strany dohody měly přijmout společnou metodu pro sběr statistických údajů;

                        b)

                        tomu, zda jsou strany dohody s to standardizovat klasifikace ve statistických údajích oznámených výboru;

                        c)

                        prostředkům k usnadnění sběru údajů o zemi původu zboží a služeb, na něž se vztahuje dohoda, a

                        d)

                        jiným technickým záležitostem týkajícím se oznamování údajů o vládních zakázkách, na něž strany dohody upozornily.

                  5.   Výbor případně vydá doporučení týkající se:

                        a)

                        možné harmonizace vykazování statistických údajů za účelem zahrnutí statistických údajů o vládních zakázkách do výročních zpráv WTO;

                        b)

                        poskytování technické pomoci sekretariátem členům WTO, kteří se nacházejí v procesu přistoupení k dohodě, při vykazování statistických údajů a

                        c)

                        způsobu zajištění, aby členové WTO, kteří přistupují k dohodě, měli vhodné prostředky ke splnění požadavků na sběr a oznamování statistických údajů.

                  6.   Analýza údajů

            Výbor uváží, jak by bylo možno využít statistické údaje, které strany dohody každoročně oznamují sekretariátu, k dalším analýzám s cílem usnadnit větší pochopení hospodářského významu dohody, včetně dopadů finančních limitů na účinnost dohody.

         PŘÍLOHA E

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro udržitelné zadávání zakázek
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. XXII odst. 8 písm. a) Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) stanoví, že strany dohody přijmou a pravidelně přezkoumávají pracovní programy, včetně pracovního programu pro udržitelné zadávání zakázek,
            UZNÁVAJE, že řada stran dohody vypracovala na celostátní a nižší úrovni politiky v oblasti udržitelného zadávání zakázek,
            POTVRZUJE význam zajištění toho, aby byla veškerá zadávací řízení prováděna v souladu se zásadami zákazu diskriminace a transparentnosti uvedenými v dohodě,
            PŘIJAL PRACOVNÍ PROGRAM PRO UDRŽITELNÉ ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK:
            1.   Zahájení pracovního programu pro udržitelné zadávání zakázek

            Výbor zahájí pracovní program pro udržitelné zadávání zakázek na svém prvním zasedání po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost.
            2.   Pracovní program se bude zabývat těmito tématy:

                        a)

                        cíle udržitelného zadávání zakázek;

                        b)

                        způsob začlenění pojmu udržitelné zadávání zakázek do politik v oblasti zadávání zakázek na celostátní a nižší úrovni;

                        c)

                        způsoby uplatňování udržitelného zadávání zakázek v souladu se zásadou „ekonomicky nejvýhodnější“ nabídky a

                        d)

                        způsoby uplatňování udržitelného zadávání zakázek v souladu se závazky stran dohody v oblasti mezinárodního obchodu.

                  3.   Výbor určí opatření a politiky, o nichž se domnívá, že představují udržitelné zadávání zakázek způsobem, který je v souladu se zásadou „ekonomicky nejvýhodnější“ nabídky a se závazky stran dohody v oblasti mezinárodního obchodu, a vypracuje zprávu, která obsahuje osvědčené postupy, pokud jde o tato opatření a politiky.

         PŘÍLOHA F

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. XXII odst. 8 písm. a) Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) stanoví, že strany dohody přijmou a pravidelně přezkoumávají pracovní programy, včetně pracovního programu pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody,
            UZNÁVAJE, že strany dohody zahrnuly do svých příslušných příloh v dodatku I dohody vyloučení a omezení (dále jen „vyloučení a omezení“),
            UZNÁVAJE význam transparentních opatření, pokud jde o zadávání vládních zakázek, a
            MAJE NA PAMĚTI význam postupného snižování a odstraňování vyloučení a omezení v budoucích jednáních podle čl. XXII odst. 7 dohody,
            PŘIJAL TENTO PRACOVNÍ PROGRAM PRO VYLOUČENÍ A OMEZENÍ V PŘÍLOHÁCH JEDNOTLIVÝCH STRAN DOHODY:
            1.   Zahájení pracovního programu pro vyloučení a omezení

            Výbor zahájí pracovní program pro vyloučení a omezení v přílohách jednotlivých stran dohody na svém prvním zasedání po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost s cílem:

                        a)

                        zvýšit transparentnost, pokud jde o rozsah a účinek vyloučení a omezení uvedených v přílohách jednotlivých stran v dodatku I dohody, a

                        b)

                        poskytnout informace týkající se vyloučení a omezení v zájmu usnadnění jednání podle čl. XXII odst. 7 dohody.

                  2.   Program transparentnosti

            Každá strana dohody předá výboru do šesti měsíců od zahájení pracovního programu seznam:

                        a)

                        vyloučení týkajících se konkrétních zemí, která zachovává ve svých přílohách v dodatku I dohody, a

                        b)

                        jakýchkoli jiných vyloučení či omezení uvedených v jejích přílohách v dodatku I dohody, která spadají do oblasti působnosti č. II odst. 2 písm. e) dohody, s výjimkou vyloučení nebo omezení, která jsou přezkoumávána v rámci pracovního programu pro malé a střední podniky, nebo vyloučení či omezení uvedených v příloze v dodatku I dohody, jež se strana dohody zavázala postupně ukončit.

                  3.   Shrnutí poskytnutých informací

            Sekretariát vypracuje shrnutí poskytnutých informací a rozešle poskytnuté informace a shrnutí jednotlivým stranám dohody. Sekretariát uvede seznam stran, které informace dosud neposkytly.
            4.   Žádosti o doplňkové informace

            Každá strana dohody může pravidelně požadovat doplňkové informace týkající se určitého vyloučení nebo omezení, na něž se vztahuje odst. 2 písm. a) a b), včetně opatření, která spadají do oblasti působnosti určitého vyloučení nebo omezení, jejich právní úpravy, politik a postupů týkajících se jejich provádění a hodnoty zakázek, na něž se tato opatření vztahují. Strana dohody, která obdrží takovouto žádost, poskytne požadované informace neprodleně.
            5.   Shrnutí doplňkových informací

            Sekretariát vypracuje shrnutí doplňkových informací týkajících se určité strany dohody a rozešle je jednotlivým stranám dohody.
            6.   Přezkum výborem

            Na výročním zasedání podle čl. XXI odst. 3 písm. a) dohody přezkoumá výbor informace, které poskytly jednotlivé strany, s cílem určit, zda tyto informace poskytují:

                        a)

                        nejvyšší možnou míru transparentnosti, pokud jde o vyloučení a omezení uvedená v přílohách jednotlivých stran v dodatku I dohody, a

                        b)

                        uspokojivé informace, které usnadňují jednání podle čl. XXII odst. 7 dohody.

                  7.   Nová strana přistupující k dohodě

            Nová strana, která přistoupí k dohodě, předá výboru seznam uvedený v odstavci 2 do šesti měsíců od svého přistoupení.

         PŘÍLOHA G

            Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o pracovním programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek
            Rozhodnutí ze dne 30. března 2012
            VÝBOR PRO VLÁDNÍ ZAKÁZKY,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. XXII odst. 8 písm. a) Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) stanoví, že strany dohody přijmou a pravidelně přezkoumávají pracovní programy, včetně pracovního programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. X odst. 1 dohody stanoví, že zadavatelé nebudou „vypracovávat, přijímat ani uplatňovat žádné technické specifikace za účelem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro mezinárodní obchod“,
            BERA NA VĚDOMÍ, že čl. III odst. 2 písm. a) dohody nebrání stranám dohody v uložení nebo prosazování opatření nutných k ochraně veřejné bezpečnosti, pokud nejsou uplatňována způsobem, který by vedl ke svévolné nebo neoprávněné diskriminaci stran dohody nebo ke skrytým omezením mezinárodního obchodu,
            UZNÁVAJE potřebu přístupu zajišťujícího vyváženost mezi veřejnou bezpečností a zbytečnými překážkami mezinárodního obchodu,
            UZNÁVAJE, že rozdílné postupy stran dohody ve vztahu k veřejné bezpečnosti mohou mít nepříznivý dopad na účinnost této dohody,
            PŘIJAL TENTO PRACOVNÍ PROGRAM PRO BEZPEČNOSTNÍ NORMY:

                        1.

                        Zahájení pracovního programu pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek: Výbor zahájí pracovní program pro bezpečnostní normy při mezinárodním zadávání zakázek na svém prvním zasedání po vstupu protokolu o změně stávající dohody (z roku 1994) v platnost.

                        2.

                        Pracovní program přezkoumá témata za účelem sdílení osvědčených postupů v záležitostech zahrnujících:

                                    a)

                                    způsob, jakým jsou aspekty veřejné bezpečnosti řešeny v právních a správních předpisech a postupech jednotlivých stran dohody a v pokynech týkajících se provádění dohody zadavateli;

                                    b)

                                    vztah mezi ustanoveními o technických specifikacích v článku X a ochranou veřejné bezpečnosti v článku III dohody a v přílohách jednotlivých stran dohody v dodatku I;

                                    c)

                                    osvědčené postupy, které lze přijmout na ochranu veřejné bezpečnosti na základě ustanovení o technických specifikacích a zadávací dokumentaci v článku X.

                        3.

                        Výbor stanoví rozsah a harmonogram přezkumu jednotlivých témat uvedených v odstavci 2. Výbor vypracuje zprávu, která shrnuje výsledky přezkumu těchto záležitostí a uvádí osvědčené postupy určené v souladu s odst. 2 písm. c).