title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2015/727 ze dne 10. dubna 2015 o celkové výši ročních poplatků za dohled za první období placení poplatku a za rok 2015 (ECB/2015/17)

text:
               6.5.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 115/36

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/727
   ze dne 10. dubna 2015
   o celkové výši ročních poplatků za dohled za první období placení poplatku a za rok 2015 (ECB/2015/17)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1163/2014 ze dne 22. října 2014 o poplatcích za dohled (ECB/2014/41) (1), a zejména na článek 9 a čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská centrální banka (ECB) je povinna stanovit pro každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin celkovou výši ročních poplatků za dohled, které mají být vybrány vydáním výzev k zaplacení poplatku, a zveřejnit tuto informaci na svých internetových stránkách do 30. dubna příslušného období placení poplatku.

               (2)

               Výzva k zaplacení poplatku za první období placení poplatku, tj. listopad až prosinec 2014, má být vydána spolu s výzvou k zaplacení poplatku za období placení poplatku roku 2015. Celková výše ročních poplatků za dohled uložených v roce 2015 by tedy měla odrážet výdaje, které ECB vynaloží v souvislosti se svými úkoly v oblasti dohledu od listopadu 2014.

               (3)

               Tyto výdaje sestávají v první řadě z nákladů, které přímo souvisejí s úkoly ECB v oblasti dohledu, tj. dohled nad významnými subjekty, dozor nad výkonem dohledu nad méně významnými subjekty a provádění horizontálních úkolů a specializovaných služeb. Zahrnují také náklady, které s úkoly ECB v oblasti dohledu souvisejí nepřímo, např. za služby poskytované podpůrnými oblastmi ECB, např. v oblasti správy majetku, řízení lidských zdrojů a informačních technologií.

               (4)

               Za účelem výpočtu ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, se celkové náklady dělí na dvě části: významné subjekty a skupiny a méně významné subjekty a skupiny. Náklady byly rozděleny na základě výdajů příslušných funkčních oblastí, které vykonávají přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty a nepřímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty.

               (5)

               Výdaje související s úkoly v oblasti bankovního dohledu, které ECB vynaložila v prvním období placení poplatku a které lze získat zpět prostřednictvím poplatků za dohled, byly zahrnuty do roční účetní závěrky ECB za rok 2014 (2).

               (6)

               Odhadované roční výdaje za období placení poplatku roku 2015 jsou odvozeny ze schváleného rozpočtu ECB, a to s přihlédnutím k vývoji odhadovaných ročních výdajů ECB, který byl v době přípravy tohoto rozhodnutí znám,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) a nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41).
   Článek 2
   Celková výše ročních poplatků za dohled za první období placení poplatku a za rok 2015
   1.   Celková výše ročních poplatků za dohled za první období placení poplatku a za rok 2015 činí 325 986 085 EUR, což odpovídá skutečným nákladům ECB za listopad a prosinec 2014 a odhadovaným ročním nákladům ECB za rok 2015, jež jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí.
   2.   Každá kategorie dohlížených subjektů a dohlížených skupin uhradí celkovou výši ročních poplatků za dohled, jak je uvedeno v příloze II tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 29. dubna 2015.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. dubna 2015.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 311, 31.10.2014, s. 23.

      (2)  Zveřejněna na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu v únoru 2015.

      (3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

      PŘÍLOHA I

                  (EUR)

                  2014

                  2015

                  Celkem

                  Mzdy a požitky

                  18 456 945

                  151 665 635

                  170 122 580

                  Nájem a údržba budov

                  2 199 243

                  22 563 517

                  24 762 760

                  Další provozní výdaje

                  9 316 824

                  121 783 921

                  131 100 745

                  Celkem

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

      PŘÍLOHA II

                  (EUR)

                  2014

                  2015

                  Celkem

                  Poplatky za dohled

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

                  z toho:

                  Poplatky uložené významným subjektům nebo významným skupinám

                  25 622 812

                  264 068 941

                  289 691 753

                  Poplatky uložené méně významným subjektům nebo méně významným skupinám

                  4 350 200

                  31 944 132

                  36 294 332


title: European Parliament decision electing the nominated Commission

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0064(01)

Úřední věstník 201 E , 18/08/2005 S. 0115 - 0115

		P6_TA(2004)0064Volba Komise (rozhodnutí)Rozhodnutí Evropského parlamentu o zvolení navržené KomiseEvropský parlament,- s ohledem na čl. 214 odst. 2 Smlouvy o ES a čl. 127 odst. 2 Smlouvy o Euratomu,- s ohledem na článek 99 jednacího řádu,- s ohledem na rozhodnutí Rady, zasedající na úrovni hlav států nebo předsedů vlád, 2004/536/ES [1] ze dne 29. června 2004 o jmenování pana Josého Manuela Durão Barrosa předsedou Komise,- s ohledem na své rozhodnutí ze dne 22. července 2004 [2] o zvolení pana Durão Barrosa předsedou Komise,- s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/642/ES, Euratom [3] ze dne 13. září 2004 a přijaté po vzájemné dohodě se zvoleným předsedou Komise, o osobách, jež zamýšlí jmenovat členy Komise,- s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/753/ES, Euratom [4] ze dne 5. listopadu 2004, přijaté po vzájmené dohodě se zvoleným předsedou, o osobách jež zamýšlí jmenovat členy Komise- s ohledem na slyšení navržených kandidátů na členy Komise před příslušnými parlamentními výbory, která probíhala od 27. září do 11. října 2004 a 15. a 16. listopadu 2004,- s ohledem na jednání Konference předsedů a zvoleného předsedy Komise, která se konala dne 21. října 2004 a dne 5. listopadu 2004,- s ohledem na jednání Konference předsedů ze dne 16. listopadu 2004,- s ohledem na prohlášení zvoleného předsedy Komise na plenárním zasedání ve dnech 26. a 27. října 2004 a 17. a 18. listopadu 2004,1. zvolil Komisi na funkční období od 22. listopadu 2004 do 31. října 2009;2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě.[1] Úř. věst. L 236, 7.7.2004, s. 15.[2] Zápis z jednání z uvedeného dne, P6_PV(2004)07-22, bod 8.2.[3] Úř. věst. L 294, 17.9.2004, s. 30.[4] Úř. věst. L 333, 9.11.2004, s. 12.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 144/05/KOL ze dne 17. června 2005, kterým se po padesáté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory znovupřijetím kapitoly 17a: pojištění krátkodobých vývozních úvěrů

text:
               10.11.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 294/9

      ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 144/05/KOL
   ze dne 17. června 2005,
   kterým se po padesáté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory znovupřijetím kapitoly 17a: pojištění krátkodobých vývozních úvěrů
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   S OHLEDEM NA Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,
   S OHLEDEM NA Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody a článek 1 části I protokolu 3 této dohody,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad ESVO uplatňuje ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad ESVO oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad ESVO považuje za nezbytné;
   S ODKAZEM NA Procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory (3) přijatá Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994 (4);
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 11. prosince 2004 Komise Evropských společenství (5) zveřejnila sdělení o prodloužení platnosti sdělení o pojištění krátkodobých vývozních úvěrů (6);
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE se toto sdělení týká i Evropského hospodářského prostoru;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE pravidla vztahující se ke sdělení o pojištění krátkodobých vývozních úvěrů byla zahrnuta do kapitoly 17A Pokynů pro státní podporu;
   VZHHLEDEM K TOMU, ŽE platnost kapitoly 17A Pokynů pro státní podporu vypršela dne 31. prosince 2004;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV k Dohodě o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí ES právní akty odpovídající právním aktům přijatým Komisí ES;
   PO KONZULTACI s Komisí ES;
   S ODKAZEM NA skutečnost, že Kontrolní úřad ESVO s členskými státy ESVO tuto záležitost konzultoval v dopisech zaslaných Islandu, Lichtenštejnsku a Norsku dne 22. dubna 2005,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.

               Pokyny pro státní podporu budou pozměněny znovupřijetím kapitoly 17A o pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. Znovu přijatá kapitola 17A Pokynů pro státní podporu bude platná do dne 31. prosince 2005. Kapitola 17A Pokynů pro státní podporu je součástí přílohy tohoto rozhodnutí (7).

               2.

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               3.

               Státy ESVO o tom budou informovány dopisem s kopií tohoto rozhodnutí a přílohy.

               4.

               Komise ES bude informována v souladu s bodem d) protokolu 27 Dohody o EHP zasláním kopie tohoto rozhodnutí včetně přílohy.

               5.

               Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění.

      V Bruselu dne 17. června 2005.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Einar M. BULL

            předseda

         Bernd HAMMERMANN

            člen kolegia

      (1)  Dále jen Dohoda o EHP.

      (2)  Dále jen Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

      (3)  Dále jen Pokyny pro státní podporu.

      (4)  Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, s. 1, a dodatku EHP Úř. věst. 32, 3.9.1994, naposledy pozměněná rozhodnutím Úřadu č. 371/04/KOL, zveřejněném v Úř. věst. L 63, 10.3.2005, s. 29, a dodatku EHP Úř. věst. 11, 10.3.2005; dále jen „Pokyny pro státní podporu“.

      (5)  Dále jen Komise ES.

      (6)  Sdělení Komise o prodloužení platnosti sdělení Komise členským státům podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES o použití článků 92 a 93 Smlouvy na pojištění krátkodobých vývozních úvěrů, zveřejněno v Úř. věst. C 307, 11.12.2004, s. 12.

      (7)  Příloha tohoto rozhodnutí není zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Celé znění nezměněné kapitoly 17A Pokynů pro státní podporu lze nalézt v Úř. věst. L 120, 23.4.1998, s. 27.


title: Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 31. května 1999 o uzavření Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé

text:
Důležité právní upozornění

|

31999D0593

Úřední věstník L 229 , 31/08/1999 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí Rady a Komiseze dne 31. května 1999o uzavření Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé(1999/593/ES, ESUO, Euratom)RADA EVROPSKÉ UNIE,KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 44 odst. 2, čl. 47 odst. 2 poslední větu, článek 55, čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2, článek 93, článek 94, článek 133 a článek 308 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhou větou a odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství uhlí a oceli, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na souhlas Evropského parlamentu [1],po konzultaci Poradního výboru ESUO a se souhlasem Rady,s ohledem na schválení Rady v souladu s článkem 101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,(1) Vzhledem k tomu, že uzavření Dohody o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé, podepsané dne 21. června 1996 ve Florencii, přispěje k dosažení cílů Evropských společenství.(2) Vzhledem k tomu, že účelem této dohody je posílení vztahů založených zejména na Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a obchodně-politické a hospodářské spolupráci podepsané dne 18. prosince 1989 a schválené rozhodnutím 90/116/EHS [2].(3) Vzhledem k tomu, že některé závazky, které jsou stanoveny v dohodě o partnerství a spolupráci a nespadají do oblasti působnosti obchodní politiky Společenství, se dotýkají nebo by se mohly dotýkat úpravy, která vyplývá z právních aktů Společenství v oblastech práva na usazování, dopravy a zacházení s podniky.(4) Vzhledem k tomu, že dohoda obsahuje určité závazky pro Evropské společenství, pokud jde o pohyb kapitálu a platební styk mezi Společenstvím a Uzbeckou republikou.(5) Vzhledem k tomu, že pokud se dohoda dotýká směrnice Rady 90/434/EHS ze dne 23. července 1990 o jednotném systému zdaňování při fúzích, rozděleních, převodech jmění a výměně akcií ve vztahu ke společnostem z různých členských zemí [3] a směrnice Rady 90/435/EHS ze dne 23. července 1990 o jednotném systému zdaňování, který se uplatňuje v případě mateřských společností a poboček v jiných členských státech [4], jejichž právním základem je článek 94 Smlouvy o založení Evropského společenství, musí být uvedený článek používán jako právní základ.(6) Vzhledem k tomu, že některá ustanovení dohody ukládají Společenství závazky v oblasti poskytování služeb mimo mezinárodní rámec.(7) Vzhledem k tomu, že u některých ustanovení dohody, která mají být Společenstvím prováděna, neupravuje Smlouva o založení Evropského společenství žádné zvláštní pravomoci; že je tedy nezbytné použít článek 308 Smlouvy o založení Evropského společenství,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé společně s protokolem, prohlášeními a výměnnými dopisy se jménem Evropského společenství, Evropského společenství uhlí a oceli a Evropského společenství pro atomovou energii schvalují.Znění uvedených dokumentů jsou připojena k tomuto rozhodnutí.Článek 21. Postoj, který má Společenství v Radě pro spolupráci a ve Výboru pro spolupráci, pokud tento jedná na základě zmocnění Rady pro spolupráci, zaujmout, stanoví Rada na návrh Komise nebo v případě potřeby Komise, v obou případech v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.2. V souladu s článkem 79 dohody o partnerství a spolupráci předseda Rady předsedá Radě pro spolupráci a zastupuje postoj Společenství. Zástupce Komise předsedá Výboru pro spolupráci v souladu s jednacím řádem tohoto výboru a zastupuje postoj Společenství.3. Rada a Komise rozhodují případ od případu o tom, zda se doporučení Rady pro spolupráci a Výboru pro spolupráci zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 3Předseda Rady provede jménem Evropského společenství oznámení stanovené v článku 101 dohody. Jménem Evropského společenství uhlí a oceli a Evropského společenství pro atomovou energii provede toto oznámení předseda Komise.V Bruselu dne 31. května 1999.Za KomisiJ. SanterpředsedaZa RadupředsedaO. Schily[1] Úř. věst. C 175, 21.6.1999, s. 432.[2] Úř. věst. L 68, 15.3.1990, s. 1.[3] Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 1.[4] Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 6.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1424 ze dne 4. srpna 2017 na podporu činností OBSE ke snížení rizika nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a konvenčním střelivem a ke snížení rizika jejich nadměrného hromadění v Bývalé jugoslávské republice Makedonii a v Gruzii

text:
               5.8.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 204/82

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/1424
   ze dne 4. srpna 2017
   na podporu činností OBSE ke snížení rizika nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a konvenčním střelivem a ke snížení rizika jejich nadměrného hromadění v Bývalé jugoslávské republice Makedonii a v Gruzii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“). V této strategii je zdůrazněno, že v zájmu minimalizace rizika vyplývajícího z nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a jejich nadměrného hromadění by se měla věnovat zvláštní pozornost obrovským zásobám ručních palných a lehkých zbraní v některých částech východní a jihovýchodní Evropy, jakož i způsobům jejich šíření v oblastech zasažených konflikty.

               (2)

               Mezi cíle stanovené ve strategii EU SALW patří podporování účinného multilateralismu za účelem vytvoření mezinárodních a regionálních mechanismů a mechanismů v rámci Unie a jejích členských států zaměřených proti dodávání a destabilizujícímu šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně. V akčním plánu této strategie je za jednu z regionálních organizací, s níž by se měla rozvíjet spolupráce, označena Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE).

               (3)

               Strategie EU SALW obsahuje zvláštní ustanovení o podpoře, která má být poskytována činnostem OBSE zaměřeným na boj proti nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně a na zničení nadbytečných zásob států OBSE. Unie se zejména podílí na činnostech směřujících ke snížení nadbytečných zásob ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva ve východní Evropě, jež pocházejí z dob studené války, spoluprací s OBSE, kterou o pomoc požádaly dotčené státy OBSE.

               (4)

               Státy OBSE přijaly v roce 2000 dokument OBSE týkající se ručních palných a lehkých zbraní, jímž se zavázaly k boji proti nedovolenému obchodování s těmito zbraněmi ve všech jeho aspektech. V uvedeném dokumentu je rovněž zdůrazněno, že nadměrné hromadění ručních palných a lehkých zbraní a neuspokojivé řízení a zabezpečení jejich zásob mohou mít destabilizující dopad na vnitrostátní, regionální a mezinárodní bezpečnost.

               (5)

               Státy OBSE dále v roce 2003 přijaly dokument OBSE týkající se zabezpečení zásob konvenčního střeliva, v němž uznaly rizika v oblasti zabezpečení a bezpečnosti, která nadměrné hromadění konvenčního střeliva představuje. V zájmu řešení těchto rizik se rozhodly zavést praktický postup pro poskytování pomoci při ničení nadbytečného konvenčního střeliva a při modernizaci postupů řízení a zabezpečení jeho zásob.

               (6)

               Dokumenty OBSE týkající se ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva dávají mezi metodami odstraňování nadbytečných ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva přednost jejich zničení.

               (7)

               Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Gruzie během zasedání Fóra OBSE pro bezpečnostní spolupráci v roce 2016 státy OBSE požádaly na základě dokumentů OBSE týkajících se ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva o pomoc při zvyšování zabezpečení ručních palných a lehkých zbraní při likvidaci konvenčního střeliva.

               (8)

               Unie dříve podporovala činnost OBSE prostřednictvím rozhodnutí Rady 2012/662/SZBP (1). Na základě uvedeného rozhodnutí, jehož provádění skončilo v roce 2015, byly financovány činnosti zahrnující ničení nadbytečných zásob ručních palných a lehkých zbraní, zlepšování zabezpečení a řízení zásob zbraní, vývoj vhodných nástrojů pro vedení záznamů o zbraních a zdokonalování kontrol převodů konvenčních zbraní.

               (9)

               Dne 19. prosince 2016 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2016/2356 (2). Nová fáze projektu Regionálního střediska pro jihovýchodní a východní Evropu pro kontrolu ručních palných a lehkých zbraní (SEESAC) bude vycházet z pokroku dosaženého v rámci rozhodnutí Rady 2013/730/SZBP (3) a zároveň bude zachovávat ucelený přístup k boji proti hrozbě, kterou v tomto regionu ruční palné a lehké zbraně představují. Projekt bude především usilovat o koordinaci s iniciativami v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, jejichž cílem je posílit kapacity policie v oblasti řízení zásob,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Za účelem podpory míru a bezpečnosti, jakož i skutečného multilateralismu na celosvětové i regionální úrovni, Unie sleduje tyto cíle:

               —

               podporovat mír a bezpečnost v sousedství Unie omezováním hrozby, kterou představuje nedovolené obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a s konvenčním střelivem a jejich nadměrné hromadění v regionu OBSE,

               —

               přispívat ke skutečnému multilateralismu na regionální úrovni podporováním činnosti OBSE zaměřené na předcházení nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a s konvenčním střelivem a jejich nadměrnému hromadění.

         2.   K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 přijme Unie tato opatření:

               —

               snížení rizika nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní v Bývalé jugoslávské republice Makedonii,

               —

               likvidace nadbytečného střeliva v Gruzii.

         Podrobný popis projektů uvedených v tomto odstavci je obsažen v příloze.
   Článek 2
   1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
   2.   Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 je pověřen sekretariát OBSE.
   3.   Sekretariát OBSE plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel se sekretariátem OBSE nezbytná ujednání.
   Článek 3
   1.   Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 1 353 878,52 EUR.
   2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na rozpočet Unie.
   3.   Komise dohlíží nad řádnou správou výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře se sekretariátem OBSE dohodu o financování. Tato dohoda stanoví, že sekretariát OBSE musí zajistit zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
   4.   Komise usiluje o uzavření dohody o financování uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody o financování.
   Článek 4
   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných sekretariátem OBSE. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení. Komise podává zprávy o finančních aspektech provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
   Článek 5
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   2.   Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 36 měsíců po dni uzavření dohody o financování podle čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud uvedená dohoda nebude uzavřena v této lhůtě.

      V Bruselu dne 4. srpna 2017.

            Za Radu

            předseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Rozhodnutí Rady 2012/662/SZBP ze dne 25. října 2012 na podporu činností ke snížení rizika nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a jejich nadměrného hromadění v regionu Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) (Úř. věst. L 297, 26.10.2012, s. 29).

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2356 ze dne 19. prosince 2016 na podporu činností střediska SEESAC zaměřených na odzbrojení a kontrolu zbraní v jihovýchodní Evropě v rámci strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (Úř. věst. L 348, 21.12.2016, s. 60).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2013/730/SZBP ze dne 9. prosince 2013 na podporu činností střediska SEESAC zaměřených na odzbrojení a kontrolu zbraní v jihovýchodní Evropě v rámci strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (Úř. věst. L 332, 11.12.2013, s. 19).

      PŘÍLOHA
      1.   Souvislosti
      V roce 2016 požádaly dva státy OBSE – Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Gruzie – o podporu v činnostech souvisejících s posilováním zabezpečení ručních palných a lehkých zbraní a odstraňováním nadbytečného konvenčního střeliva.
      V roce 2016 oznámila Bývalá jugoslávská republika Makedonie, že potřebuje podporu při posilování fyzického a informačně-technologického zabezpečení skladovacích prostor pro ruční palné a lehké zbraně a střelivo na 15 stanicích pohraniční policie a v jednom regionálním pohraničním středisku. V žádosti byla též uvedena potřeba zvýšit kapacitu ministerstva vnitra zlepšením postupů řízení zásob služebních zbraní. Mise OBSE ve Skopje poskytuje ministerstvu vnitra průběžnou podporu v oblasti bezpečnosti zprostředkováním přeshraničních společných cvičení a pořádáním kurzů odborné přípravy v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, střežení zelené hranice, rozpoznávání obličejů a profilování. V návaznosti na stávající spolupráci určilo ministerstvo vnitra misi OBSE ve Skopje jako partnera pro provedení modernizace zabezpečení a budování kapacit.
      Po skončení studené války zůstaly gruzínskému ministerstvu obrany značné zásoby konvenčního střeliva ze sovětských časů. Část těchto zásob byla zlikvidována díky vnitrostátnímu úsilí a v rámci mezinárodních a dvoustranných projektů pomoci. V letech 2005–2013 tak byly dokončeny tři projekty likvidace řízených a neřízených střel s podporou Agentury NATO pro údržbu a zásobování a ministerstva zahraničních věcí USA. V letech 2007, 2011 a 2012 podpořily OBSE a Rozvojový program OSN rovněž projekty na využití, zpracování a likvidaci zbývajících nadbytečných zásob řízených a neřízených letadlových střel a jejich nebezpečných složek. Kromě toho poskytla OBSE v letech 2012–2016 pomoc při likvidaci kazetové munice, bomb a dělostřeleckých granátů.
      V roce 2016 předložila Gruzie Fóru OBSE pro bezpečnostní spolupráci novou žádost o pomoc při likvidaci 461 tun nadbytečného konvenčního střeliva, z toho 121 tun dělostřeleckých granátů a 340 tun bomb. Přestože OBSE není v současnosti v Gruzii přítomna, má za sebou úspěšnou historii provádění projektů likvidace střeliva v této zemi. OBSE a Gruzie vytvořily rámec spolupráce nazvaný Program demilitarizace prošlého, odepsaného a zastaralého střeliva přítomného na vojenských základnách v Gruzii. V dubnu roku 2014 podepsaly sekretariát OBSE a Gruzie memorandum o porozumění, v němž jsou upraveny dodatečné údaje o provádění tohoto programu.
      Jako pokračování úspěšného provádění rozhodnutí 2012/662/SZBP jsou stávající projekty zaměřeny na další posílení vnitrostátní kontroly ručních palných a lehkých zbraní a střeliva a pomoci Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Gruzii v plnění jejich mezinárodních závazků v této oblasti.
      2.   Celkový cíl
      Posílit bezpečnost v regionech jihovýchodní Evropy a jižního Kavkazu omezením hrozby nekontrolovaného šíření ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva.
      3.   Popis projektů
      Projekty navazují na předchozí i na probíhající činnost OBSE usilující o snížení nadbytečných zásob, zlepšení zabezpečení a prevenci krádeží ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, čímž přispějí k boji proti terorismu, neboť zúčastněným státům OBSE umožní řešit jeden ze zdrojů dodávek teroristickým sítím.
      3.1   Projekt 1: Snížení rizika nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní v Bývalé jugoslávské republice Makedonii
      3.1.1   Cíl
      Zvýšit kapacitu ministerstva vnitra Bývalé jugoslávské republiky Makedonie pro zajištění zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, což omezí rizika jejich nedovoleného šíření, mimo jiné pro účely terorismu.
      3.1.2   Popis
      V žádosti o pomoc ze strany OBSE uvedlo ministerstvo vnitra zranitelnost skladů ručních palných a lehkých zbraní a střeliva na 15 stanicích pohraniční policie a v jednom regionálním pohraničním středisku. V důsledku útoku na stanici pohraniční policie z dubna roku 2015, při němž došlo ke krádeži zbraní a střeliva, byl zahájen komplexní přezkum zabezpečení skladů ručních palných a lehkých zbraní na stanicích pohraniční policie. V reakci na žádost o pomoc provedla mise OBSE ve Skopje posouzení potřeb, v jehož rámci bylo navštíveno všech 15 stanic pohraniční policie a regionální pohraniční středisko. OBSE odhalila řadu problémů souvisejících se zabezpečením ručních palných a lehkých zbraní na těchto stanicích, včetně potřeby zlepšit fyzické zabezpečení stávajících skladovacích prostor, posílit vedení záznamů, zvýšit kapacitu personálu spravovat služební a zabavené ruční palné a lehké zbraně a zvýšit schopnost ministerstva vnitra předcházet šíření ručních palných a lehkých zbraní z jeho zásob.
      3.1.3   Očekávané výsledky
      Mise OBSE ve Skopje pokračuje touto činností v budování kapacit ministerstva vnitra v oblasti boje proti organizované trestné činnosti a terorismu. Projekt přispěje k dosažení těchto konkrétních výsledků:

                  Výsledek 1: Zvýšené fyzické a informačně-technologické zabezpečení zásob ručních palných a lehkých zbraní na 15 stanicích pohraniční policie a v jednom regionálním pohraničním středisku.
                  Ukazatele:

                              —

                              15 stanic pohraniční policie a jedno regionální pohraniční středisko se zvýšenou fyzickou a informačně-technologickou ochranou.

                  Výsledek 2: Zvýšená kapacita ministerstva vnitra v oblasti řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní.
                  Ukazatele:

                              —

                              vypracování standardních operačních postupů řízení služebních zbraní,

                              —

                              uspořádání jednoho kurzu odborné přípravy školitelů,

                              —

                              poskytnutí 16 kurzů odborné přípravy na místě na 15 stanicích pohraniční policie a v jednom regionálním pohraničním středisku.

            3.1.4   Realizační tým projektu
      Realizační tým se bude skládat z koordinátora projektu v oblasti vymáhání práva a projektového asistenta. Realizační tým bude odpovědný za řízení celého cyklu projektu, včetně stanovení právních, správních, monitorovacích a ověřovacích rámců pro účinné dosažení výsledků projektu a podávání zpráv.
      3.1.5   Činnost
      3.1.5.1   Dokumentace k zadávacímu řízení
      Dokumentace k veřejnému zadávacímu řízení pro modernizaci zabezpečení 15 stanic pohraniční policie a jednoho regionálního pohraničního střediska bude vycházet ze stavebních projektových specifikací, jak jsou uvedeny ve vnitrostátních předpisech a osvědčených postupech OBSE pro skladování ručních palných a lehkých zbraní a zásob konvenčního střeliva. Mise OBSE ve Skopje zajistí společnost, která vypracuje stavební projektové specifikace. Vybraný dodavatel vypracuje a předloží misi OBSE ve Skopje a ministerstvu vnitra veškerou příslušnou stavební projektovou dokumentaci a zajistí, aby byla koordinována a schválena všemi vnitrostátními regulačními orgány a byla v souladu s pravidly a postupy OBSE.
      3.1.5.2   Modernizace zabezpečení
      Mise OBSE ve Skopje vypracuje dokumentaci potřebnou pro veřejnou soutěž a uskuteční zadávací řízení na stavební práce a poskytnutí vybavení pro informačně-technologické zabezpečení v souladu s pravidly a předpisy OBSE. Vybraný dodavatel provede zabezpečovací opatření v souladu se schváleným stavebním projektem. Realizační tým zorganizuje monitorování a technický dohled nad prováděním zabezpečovacích opatření a ověří jejich soulad s příslušnými technickými požadavky.
      3.1.5.3   Vypracování standardních operačních postupů pro nakládání se služebními zbraněmi a střelivem
      Realizační tým zřídí pracovní skupinu složenou ze zástupců OBSE a příslušných útvarů ministerstva vnitra, včetně kontaktního místa pro otázky ručních palných a lehkých zbraní, oddělení pro přístupová zabezpečení, kryptologii a uzavřený televizní okruh, útvaru pro stavební řízení, právního oddělení, úseků pro pohraniční záležitosti a migraci a kanceláře pro veřejnou bezpečnost. Pracovní skupina uspořádá čtyři setkání za účelem vypracování standardních operačních postupů a bude ji podporovat jeden vnitrostátní a jeden mezinárodní odborník. Standardní operační postupy poskytnou pracovníkům ministerstva vnitra poradenství a pokyny ohledně standardizovaného používání nových technických a informačně-technologických nástrojů.
      3.1.5.4   Odborná příprava
      Realizační tým bude řídit vypracování odborné příručky o nových standardních operačních postupech, včetně náboru odborníka pro její vypracování, tisk a distribuci příslušným pracovníkům ministerstva vnitra, jakož i překlad do angličtiny. Anglická vydání budou distribuována dalším polním misím OBSE a sekretariátu OBSE, aby bylo zajištěno zviditelnění a materiály pro budoucí potřebu.
      Realizační tým uspořádá kurz odborné přípravy pro školitele pro 30 určených zástupců čtyř regionálních pohraničních středisek a osmi úseků pro vnitřní záležitosti s cílem zlepšit jejich znalosti používání nových zabezpečovacích a informačně-technologických systémů v renovovaných skladovacích prostorách. Školitelé po absolvování odborné přípravy dále uspořádají odbornou přípravu v jednotlivých regionálních střediscích a úsecích po celé zemi, čímž bude zajištěna kontinuita této činnosti.
      3.1.5.5   Zviditelnění Unie
      Účelem činností zaměřených na zviditelnění je zveřejnit podporu Unie při snižování rizika šíření zbraní a střeliva prostřednictvím činností OBSE. Akce na podporu zviditelnění budou zaměřeny na zvyšování povědomí u vybraných cílových skupin i u široké veřejnosti, pokud jde o provádění konkrétních činností v rámci tohoto projektu, o jejich dopad z hlediska omezení hrozby nekontrolovaného šíření a o celkovou stabilitu daného regionu. Akce na podporu zviditelnění budou probíhat podle příslušného projektového plánu. Předpokládá se, že pro prezentaci výsledku projektu cílovým skupinám bude vypracováno několik druhů propagačních materiálů. Tyto propagační materiály budou zahrnovat reklamní panely, bannery, letáky, fotografické materiály, jakož i videozáznamy a propagaci výsledků na akcích na podporu zviditelnění.
      3.2   Projekt 2: Likvidace nadbytečného střeliva v Gruzii
      3.2.1   Cíl
      Podpořit proces zlepšování řízení zásob střeliva v Gruzii prostřednictvím likvidace 461 tun nadbytečného střeliva.
      3.2.2   Popis
      V roce 2016 požádala Gruzie o pomoc při odstraňování 461 tun nadbytečného konvenčního střeliva v souladu s Programem demilitarizace prošlého, odepsaného a zastaralého střeliva přítomného na vojenských základnách v Gruzii. V návaznosti na projekty prováděné v letech 2007, 2011–2012 a 2014–2016 poskytne sekretariát OBSE Gruzii podporu v úsilí o zvýšení její kapacity v oblasti řízení zásob střeliva.
      3.2.3   Očekávané výsledky
      Výsledek 1: Bezpečné a ekologické snížení dostupných nadbytečných zásob konvenčního střeliva.
      Ukazatele:

                  —

                  odstranění 461 tun nadbytečného konvenčního střeliva,

                  —

                  podpisy dohody s partnerem pro provádění,

                  —

                  přijetí pracovníků projektu,

                  —

                  vypracování programu zajištění kvality,

                  —

                  předložení čtvrtletních zpráv o pokroku,

                  —

                  předložení čtvrtletních zpráv o dopadu na životní prostředí.

            3.2.4   Realizační tým projektu
      Realizační tým se bude skládat z vedoucího projektu, projektového asistenta, jednoho místního poradce a dvou mezinárodních poradců. Projektovým manažerem bude zaměstnanec OBSE v již existujícím pracovním poměru. Projektový asistent, místní poradce a mezinárodní poradci budou najati v souladu se stávajícími pravidly a předpisy OBSE. Realizační tým projektu bude odpovědný za stanovení právních, správních, monitorovacích a ověřovacích rámců pro účinné dosažení výsledků projektu a pro plnění programu zajištění kvality.
      3.2.5   Partner pro provádění
      Gruzie svěřila provádění programových činností Státnímu vojenskému vědecko-technickému středisku „Delta“. Delta disponuje v Gruzii výlučnými právy, pokud jde o činnosti demilitarizace střeliva a ničení střeliva, jež mu byly svěřeny v roce 2005 vyhláškou ministerstva obrany Gruzie č. 321. Od té doby je Delta partnerem pro provádění subdodávek ze strany všech mezinárodních organizací, které jsou do podpory činností likvidace zapojeny, včetně NATO, Rozvojového programu OSN a OBSE. V roce 2016 Delta završila projekt, jenž byl podpořen OBSE a jehož předmětem byla likvidace 620 tun letadlových střel, bomb a dělostřeleckých granátů.
      3.2.6   Činnost
      3.2.6.1   Likvidace nadbytečného střeliva
      Delta provedla výzkum týkající se střeliva, jež má být odstraněno, a vyvinula technologie, pokyny a dokumentaci pro proces likvidace. Kromě toho zahájila přepravu 340 tun nadbytečných bomb z místa jejich uskladnění do likvidačního zařízení v P'onichale, poskytla výcvik personálu a zahájila proces demontáže. Výbušné součásti budou zlikvidovány povrchovou detonací na střelnici vojenské základny Vaziani. Likvidace 121 tun dělostřeleckých granátů proběhne v zařízení ve městě Dedoplis Tskaro. Delta provádí každý měsíc testy, jimiž sleduje dopady likvidace na životní prostředí.
      3.2.6.2   Zviditelnění Unie
      Činnosti směřující ke zviditelnění budou zaměřeny na zvyšování povědomí jak u vybraných cílových skupin, tak i u široké veřejnosti, pokud jde o provádění činností na likvidaci střeliva a o jejich dopad na posílení kapacit pro řízení zásob v Gruzii.
      4.   Příjemci
      Přímými příjemci projektů budou vnitrostátní orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Gruzie odpovědné za zabezpečení a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní. Projektové činnosti jsou v souladu s vnitrostátními strategiemi v oblasti ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, jakož i s mezinárodními závazky obou zemí. Nepřímý prospěch z projektových činností bude mít obyvatelstvo obou zemí, jihovýchodní Evropy, jižního Kavkazu a Unie, pro něž představuje šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva riziko.
      5.   Trvání
      Celková odhadovaná doba trvání projektů bude 36 měsíců.
      6.   Subjekt pověřený technickým prováděním
      Celkovým technickým prováděním tohoto rozhodnutí bude pověřen sekretariát OBSE.
      7.   Řídící výbor
      Řídící výbor těchto projektů bude sestávat ze zástupce vysokého představitele a ze zástupce prováděcího subjektu uvedeného v bodě 6 této přílohy. Řídící výbor bude podrobovat provádění rozhodnutí pravidelnému přezkumu nejméně jednou za šest měsíců, mimo jiné za použití prostředků elektronické komunikace.
      8.   Podávání zpráv
      Sekretariát OBSE bude podávat čtvrtletní popisné zprávy, v nichž posoudí pokrok z hlediska dosažených výsledků projektů. Sekretariát bude podávat výroční popisné a finanční zprávy, jakož i závěrečnou zprávu, kterou předloží do šesti měsíců od prováděcího období.
      9.   Odhadované celkové náklady projektů a finanční příspěvek Unie
      Celkové odhadované náklady na oba projekty činí 1 353 878,52 EUR.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/1656 ze dne 27. dubna 2017 o uzavření účtů Evropského orgánu pro bankovnictví za rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/203

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/1656
   ze dne 27. dubna 2017
   o uzavření účtů Evropského orgánu pro bankovnictví za rozpočtový rok 2015
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropského orgánu pro bankovnictví za rozpočtový rok 2015,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského orgánu pro bankovnictví za rozpočtový rok 2015 spolu s odpovědí orgánu (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2015 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o udělení absolutoria orgánu za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2015 (05873/2017 – C8-0072/2017),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (4), a zejména na článek 64 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu IV jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A8-0079/2017),

               1.

               schvaluje uzavření účtů Evropského orgánu pro bankovnictví na rozpočtový rok 2015;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropského orgánu pro bankovnictví, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru, a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Antonio TAJANI

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 449, 1.12.2016, s. 72.

      (2)  Viz poznámka pod čarou 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

      (5)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 13. května 2011 o uzavření dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé

text:
               6.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 13. května 2011
   o uzavření dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé
   (2011/398/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. února 2006 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s partnery z oblasti Středomoří za účelem zavedení mechanismu pro urovnávání sporů týkajících se obchodních ustanovení.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem určeným podle článku 207 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

               (3)

               Tato jednání byla uzavřena a dne 9. prosince 2009 byla parafována dohoda ve formě protokolu (dále jen „protokol“) mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (1).

               (4)

               Protokol byl jménem Unie podepsán dne 11. února 2011.

               (5)

               Protokol by měl být uzavřen,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie.
   Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle článku 23 protokolu (2).
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 13. května 2011.

            Za Radu

            předseda

         MARTONYI J.

      (1)  Úř. věst. L 129, 15.5.2002, s. 3.

      (2)  Datum vstupu protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
    ---documentbreak---

               6.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/3

         PROTOKOL
   mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterým se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími s jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé
   EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Unie“)
   na jedné straně
   a
   JORDÁNSKÉ HÁŠIMOVSKÉ KRÁLOVSTVÍ (dále jen „Jordánsko“)
   na straně druhé,
   SE DOHODLY TAKTO:
   KAPITOLA I

      CÍL A ROZSAH

   Článek 1
   Cíl
   Cílem tohoto protokolu je předcházet sporům mezi stranami a urovnávat je za účelem dosažení pokud možno oboustranně přijatelného řešení.
   Článek 2
   Uplatňování protokolu
   1.   Ustanovení tohoto protokolu se vztahuje na jakýkoli spor ohledně výkladu a použití ustanovení hlavy II (s výjimkou článku 23) Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“), není-li výslovně stanoveno jinak (1). Článek 97 dohody o přidružení se vztahuje na spory týkající se provádění a výkladu dalších ustanovení dohody o přidružení.
   2.   Postupy tohoto protokolu se použijí, pokud Rada přidružení do 60 dnů od doby, kdy jí byl podle článku 97 dohody o přidružení spor předán, nedosáhne jeho urovnání.
   3.   Pro účely odstavce 2 je spor považován za vyřešený, pokud Rada přidružení přijme rozhodnutí, jak je stanoveno v čl. 97 odst. 2 dohody o přidružení, nebo pokud prohlásí, že spor již netrvá.
   KAPITOLA II

      KONZULTACE A MEDIACE

   Článek 3
   Konzultace
   1.   Strany se snaží veškeré spory týkající se výkladu a použití ustanovení uvedených v článku 2 řešit v dobré víře konzultacemi s cílem dohodnout se na rychlém, nestranném a oboustranně přijatelném řešení.
   2.   Strana, která si přeje zahájit konzultaci, podá druhé straně a v kopii podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic písemnou žádost, ve které uvede všechna sporná opatření a ustanovení dohody o přidružení, jež považuje za použitelná.
   3.   Konzultace se uskuteční do 40 dnů od data obdržení žádosti a probíhají na území žalované strany, pokud se strany nedohodnou jinak. Konzultace se považují za ukončené do 60 dnů od data obdržení žádosti, pokud se obě strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat. Konzultace a zejména veškeré informace zveřejněné a stanoviska přijatá stranami během těchto řízení jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v jakémkoli dalším řízení.
   4.   V naléhavých situacích, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, se konzultace zahájí do patnácti dnů od data obdržení žádosti a považují se za ukončené do 30 dnů od data obdržení žádosti.
   5.   Pokud strana, jíž je žádost o konzultace směřována, neodpoví do deseti pracovních dnů od data jejího obdržení nebo pokud se konzultace neuskuteční ve lhůtách stanovených v odstavci 3 nebo odstavci 4 nebo pokud se konzultace uskutečnily, aniž by se dosáhlo oboustranně přijatelného řešení, může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 5.
   Článek 4
   Mediace
   1.   Pokud nelze na základě konzultací dosáhnout oboustranně přijatelného řešení, mohou strany po vzájemné dohodě vyhledat mediátora. Žádost o mediaci musí být předložena písemně podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic s uvedením opatření, které bylo předmětem konzultací, a oboustranně přijatelných podmínek mediace. Každá strana žádosti o mediaci s porozuměním posoudí.
   2.   Nedohodnou-li se strany na osobě mediátora do pěti pracovních dnů od data obdržení žádosti o mediaci, předsedové podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic nebo jejich zástupci vyberou losem mediátora z osob, které jsou uvedeny na seznamu podle článku 19 a které nejsou státními příslušníky ani jedné ze stran. Výběr se provede do deseti pracovních dnů od data obdržení žádosti o mediaci. Mediátor se do 30 dnů od svého jmenování sejde s účastníky sporu. Strany sporu předloží mediátorovi veškeré podklady nejpozději patnáct dnů před setkáním a mediátor si může vyžádat další informace od stran nebo od odborníků nebo technických poradců, pokud to považuje za nezbytné. Informace získané tímto způsobem musí být zpřístupněny všem stranám a předloženy těmto stranám k vyjádření. Mediátor vydá stanovisko do 45 dnů od svého výběru.
   3.   Stanovisko mediátora může obsahovat doporučení pro řešení sporu v souladu s ustanoveními uvedenými v článku 2. Stanovisko mediátora není pro strany sporu závazné.
   4.   Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou strany po vzájemné dohodě změnit. Tyto lhůty může změnit také mediátor na základě žádosti některé ze stran s ohledem na konkrétní problémy dotčené strany nebo z důvodu složitosti případu.
   5.   Vlastní mediace a zejména stanovisko mediátora, veškeré informace zveřejněné a stanoviska přijatá stranami během těchto řízení jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v jakémkoli dalším řízení.
   6.   Na základě souhlasu stran může mediační řízení pokračovat v průběhu rozhodčího řízení.
   7.   Výměna mediátora se uskuteční pouze z důvodů a v souladu s postupy, jež jsou uvedeny v bodech 18 až 21 jednacího řádu.
   KAPITOLA III

      POSTUPY UROVNÁVÁNÍ SPORŮ

      ODDÍL I

         Rozhodčí řízení

   Článek 5
   Zahájení rozhodčího řízení
   1.   Pokud se stranám nepodaří vyřešit spor na základě konzultací podle článku 3, ani na základě mediace podle článku 4, může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu.
   2.   Písemná žádost o ustavení rozhodčího tribunálu se zašle žalované straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic. Žalující strana ve své žádosti uvede konkrétní sporné opatření a vysvětlí, jakým způsobem toto opatření porušuje ustanovení článku 2. O ustavení rozhodčího tribunálu se požádá nejpozději osmnáct měsíců od data obdržení žádosti o konzultace, aniž je dotčeno právo žalující strany požádat v budoucnu o nové konzultace ohledně stejné záležitosti.
   Článek 6
   Ustavení rozhodčího tribunálu
   1.   Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců.
   2.   Do deseti pracovních dnů ode dne, kdy žalovaná strana obdrží žádost o ustavení rozhodčího tribunálu, zahájí strany konzultace s cílem dosáhnout dohody ohledně složení rozhodčího tribunálu.
   3.   Pokud strany nejsou schopny dohodnout se na jeho složení ve lhůtě stanovené v odstavci 2, může kterákoli strana požádat předsedy podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic nebo jejich zástupce, aby byli všichni tři členové vybráni losem ze seznamu uvedeného v článku 19, a to jedna osoba z osob navržených žalující stranou, jedna osoba z osob navržených žalovanou stranou a jedna osoba z osob, které obě strany navrhly na funkci předsedy. V případě, že se strany dohodnou na jednom či více členech rozhodčího tribunálu, zbývající člen či členové se vyberou stejným postupem.
   4.   Předsedové podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic nebo jejich zástupci vyberou rozhodce do pěti pracovních dnů od žádosti uvedené v odstavci 3 podané některou ze stran.
   5.   Za datum ustavení rozhodčího tribunálu se považuje datum, kdy byli vybráni všichni tři rozhodci.
   6.   Výměna rozhodců se uskuteční pouze z důvodů a v souladu s postupy, jež jsou uvedeny v bodech 18 až 21 jednacího řádu.
   Článek 7
   Průběžná zpráva tribunálu
   Rozhodčí tribunál předloží stranám průběžnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní zdůvodnění zjištění a učiněných doporučení nejpozději 120 dnů od data ustavení rozhodčího tribunálu. Jakákoli strana může předložit písemnou žádost, aby rozhodčí tribunál přezkoumal určitý aspekt prozatímní zprávy do patnácti dnů od oznámení. Závěry konečného rozhodnutí tribunálu budou zahrnovat argumenty vznesené v průběhu fáze prozatímního přezkoumání.
   Článek 8
   Rozhodnutí rozhodčího tribunálu
   1.   Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic do 150 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Pokud usoudí, že tuto lhůtu není možno dodržet, musí o tom předseda tribunálu písemně uvědomit strany a podvýbor pro průmysl, obchod, služby a podporu investic s uvedením důvodů zpoždění a data předpokládaného dokončení práce tribunálu. Rozhodnutí tribunálu by nemělo být v žádném případě učiněno později než 180 dnů od ustavení rozhodčího tribunálu.
   2.   V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, vyvine rozhodčí tribunál veškeré úsilí, aby bylo rozhodnutí vydáno do 75 dnů ode dne ustavení tohoto tribunálu. Rozhodnutí tribunálu nesmí být v žádném případě učiněno později než 90 dnů od jeho ustavení. Rozhodčí tribunál vydá předběžné rozhodnutí do deseti dnů ode dne svého ustavení, pokud se domnívá, že jde o naléhavý případ.
   3.   Rozhodčí tribunál na žádost obou stran kdykoli pozastaví svou práci na dobu dohodnutou stranami a nepřesahující dvanáct měsíců a na konci tohoto dohodnutého období se na žádost žalující strany znovu ujme práce. Pokud žalující strana nepožádá, aby se rozhodčí tribunál znovu ujal práce, před koncem dohodnutého období pozastavení, postup se ukončí. Pozastavením a ukončením práce rozhodčího tribunálu nejsou dotčena práva jakékoli strany na další řízení týkající se stejné věci.

      ODDÍL II

         Splnění požadavků

   Článek 9
   Splnění požadavků rozhodnutí rozhodčího tribunálu
   Každá strana přijme veškerá opatření nezbytná ke splnění rozhodnutí rozhodčího tribunálu a usiluje o dohodu ohledně přiměřené lhůty pro splnění požadavků tohoto rozhodnutí.
   Článek 10
   Přiměřená lhůta pro splnění požadavků
   1.   Nejpozději do 30 dnů od obdržení oznámení o rozhodnutí rozhodčího tribunálu dotčenými stranami sdělí žalovaná strana žalující straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic, jakou lhůtu potřebuje ke splnění požadavků rozhodnutí (dále jen „přiměřená lhůta“), není-li možné splnit jeho požadavky okamžitě.
   2.   Pokud se strany nemohou dohodnout na přiměřené lhůtě ke splnění požadavků rozhodnutí rozhodčího tribunálu, požádá žalující strana do dvaceti dnů od obdržení oznámení učiněného žalovanou stranou podle odstavce 1 písemně rozhodčí tribunál, aby délku přiměřené lhůty určil. Tato žádost musí být oznámena současně druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic do 30 dnů ode dne podání žádosti.
   3.   Přiměřenou lhůtu lze na základě vzájemné dohody stran prodloužit.
   Článek 11
   Přezkum opatření přijatých s cílem splnit požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu
   1.   Žalovaná strana oznámí druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic před uplynutím přiměřené lhůty opatření, které přijala, aby byly splněny požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu.
   2.   V případě neshody mezi stranami ohledně existence nebo souladu jakéhokoli opatření oznámeného podle odstavce 1 s ustanoveními uvedenými v článku 2 může žalující strana písemně požádat rozhodčí tribunál o rozhodnutí v této věci. V této žádosti se uvedou konkrétní sporná opatření a vysvětlí se, jakým způsobem je toto opatření v rozporu s ustanoveními uvedenými v článku 2. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 90 dnů od podání žádosti. V naléhavých případech, včetně v těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, vydá rozhodčí tribunál rozhodnutí do 45 dnů ode dne podání žádosti.
   Článek 12
   Dočasná nápravná opatření v případě nesplnění požadavků rozhodnutí
   1.   Pokud žalovaná strana neoznámí opatření přijaté s cílem splnit požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu před uplynutím přiměřené lhůty nebo pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření oznámené podle čl. 11 odst. 1 je v rozporu s povinnostmi strany podle ustanovení uvedených v článku 2, žalovaná strana na žádost žalující strany předloží nabídku dočasného vyrovnání. Žalující strana si může tuto nabídku vyžádat rovněž před uplynutím přiměřené lhůty.
   2.   Pokud do 30 dnů po uplynutí přiměřené lhůty není dosaženo dohody ohledně vyrovnání nebo je přijato rozhodnutí rozhodčího tribunálu podle článku 11, že přijaté opatření s cílem splnit požadavky rozhodnutí není v souladu s ustanoveními uvedenými v článku 2, je žalující strana oprávněna po oznámení druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic pozastavit provádění závazků vyplývajících z ustanovení uvedených v článku 2 na úrovni odpovídající zrušení nebo zmenšení způsobenému tímto porušením. Žalující strana při přijímání těchto opatření zohlední jejich dopad na hospodářství žalované strany. Žalující strana může uplatňovat pozastavení po dobu deseti pracovních dnů od data obdržení oznámení žalované strany, pokud žalovaná strana nepožádala o rozhodčí řízení podle odstavce 3.
   3.   Domnívá-li se žalovaná strana, že úroveň pozastavení není úměrná zrušení nebo zmenšení způsobenému tímto porušením, může písemně požádat rozhodčí tribunál o přijetí rozhodnutí v této věci. Taková žádost se oznámí druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic před uplynutím lhůty deseti pracovních dnů uvedené v odstavci 2. Rozhodčí tribunál, případně s přihlédnutím ke stanovisku odborníků, oznámí své rozhodnutí ohledně úrovně pozastavení závazků stranám a institucionálnímu orgánu odpovědnému za obchodní záležitosti do 30 dnů od data podání žádosti. Závazky nesmí být pozastaveny do té doby, než rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí, a všechna pozastavení musí být v souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu.
   4.   Pozastavení závazků je dočasné a použije se pouze do doby, než je opatření, které není v souladu s ustanoveními uvedenými v článku 2, zrušeno či změněno tak, aby bylo v souladu s těmito ustanoveními, jak stanoví článek 13, nebo dokud se strany nedohodnou na urovnání sporu.
   Článek 13
   Přezkum opatření přijatých po pozastavení závazků s cílem splnit požadavky rozhodnutí
   1.   Žalovaná strana oznámí druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic opatření, které přijala s cílem splnit požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu, a svou žádost o ukončení pozastavení závazků uplatňovaného žalující stranou.
   2.   Pokud strany nedospějí k dohodě ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s ustanoveními článku 2 do 30 dnů ode dne obdržení oznámení, požádá žalující strana písemně rozhodčí tribunál o přijetí rozhodnutí v této věci. Tato žádost musí být oznámena současně druhé straně a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic do 45 dnů ode dne podání žádosti. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření přijaté pro dosažení souladu odpovídá ustanovení článku 2, bude pozastavení závazků ukončeno.

      ODDÍL III

         Společná ustanovení

   Článek 14
   Oboustranně přijatelné řešení
   Strany si mohou kdykoliv sjednat oboustranně přijatelné řešení sporu podle tohoto protokolu. Takové řešení oznámí podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic a rozhodčímu tribunálu. Po oznámení oboustranně přijatelného řešení tribunál ukončí svou práci a postup.
   Článek 15
   Jednací řád
   1.   Postupy pro urovnávání sporů podle kapitoly III tohoto protokolu se řídí jednacím řádem připojeným k tomuto protokolu.
   2.   Veškerá jednání rozhodčího tribunálu jsou v souladu s jednacím řádem otevřena veřejnosti, pokud se strany sporu nedohodnou jinak.
   Článek 16
   Informace a technické poradenství
   1.   Z vlastní iniciativy nebo na žádost strany může rozhodčí tribunál získat informace, které považuje pro účely rozhodčího řízení za vhodné. Rozhodčí tribunál má zejména právo požádat o příslušné stanovisko odborníků. Rozhodčí tribunál konzultuje výběr těchto odborníků se stranami. Informace získané tímto způsobem musí být zpřístupněny všem stranám a předloženy těmto stranám k vyjádření.
   2.   Zainteresované osoby usazené na území stran jsou oprávněny předložit rozhodčímu tribunálu informace amicus curiae za podmínek stanovených v jednacím řádu.
   Článek 17
   Pravidla výkladu
   Rozhodčí tribunál vykládá ustanovení uvedená v článku 2 podle obvyklých pravidel výkladu veřejného mezinárodního práva, včetně Vídeňské úmluvy o smluvním právu. Rozhodnutím rozhodčího tribunálu nelze rozšířit ani omezit práva a povinnosti stanovené v ustanoveních uvedených v článku 2.
   Článek 18
   Usnášení a rozhodnutí rozhodčího tribunálu
   1.   Rozhodčí tribunál se snaží rozhodnutí dosáhnout cestou konsensu. Pokud však není k rozhodnutí možné dospět cestou konsensu, přijme se rozhodnutí o sporné záležitosti většinovým hlasováním. Nesouhlasná stanoviska rozhodců však nejsou v žádném případě zveřejňována.
   2.   Rozhodnutí rozhodčího tribunálu je pro strany závazné a nevytváří práva nebo povinnosti pro fyzické nebo právnické osoby. Rozhodnutí musí obsahovat zjištěný skutkový stav, použitelnost příslušných ustanovení dohody o přidružení a základní odůvodnění zjištění a učiněné závěry. Podvýbor pro průmysl, obchod, služby a podporu investic zveřejní celé rozhodnutí rozhodčího tribunálu, pokud se nerozhodne jinak v zájmu zajištění důvěrnosti důvěrných obchodních informací.
   KAPITOLA IV

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 19
   Seznamy rozhodců
   1.   Podvýbor pro průmysl, obchod, služby a podporu investic nejpozději do šesti měsíců od vstupu tohoto protokolu v platnost sestaví seznam nejméně patnácti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců. Každá ze stran může jako rozhodce navrhnout nejméně pět osob. Obě strany rovněž vyberou alespoň pět osob, které nejsou státními příslušníky ani jedné z nich a které mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Podvýbor pro průmysl, obchod, služby a podporu investic odpovídá za udržování seznamu na výše uvedené úrovni.
   2.   Rozhodci mají odborné znalosti a zkušenosti v oblasti práva a mezinárodního obchodu. Jsou nezávislí, zastávají tuto funkci jako soukromé osoby a nejednají podle pokynů žádné organizace nebo vlády, ani nejsou spojeni s vládou žádné ze stran a jednají ve shodě s kodexem jednání uvedeným v příloze tohoto protokolu.
   3.   Podvýbor pro průmysl, obchod, služby a podporu investic může sestavit další seznam nejméně patnácti osob s odbornými znalostmi v oboru, kterého se dohoda o přidružení týká. Použije-li se postup výběru podle čl. 6 odst. 2, předsedové podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic mohou na základě dohody obou stran použít tento oborový seznam.
   Článek 20
   Vztah k závazkům WTO
   1.   Uplatněním ustanovení tohoto protokolu o urovnávání sporů není dotčeno žádné z opatření v rámci WTO, včetně opatření pro urovnávání sporů.
   2.   Avšak pokud některá ze stran ve vztahu ke konkrétnímu opatření zahájila řízení o urovnání sporu podle tohoto protokolu nebo podle Dohody o WTO, nesmí zahájit řízení o urovnání sporu o tomtéž opatření v rámci jiného fóra, dokud nebude ukončeno první řízení. Dále strana nepožádá o řešení porušení závazku, který je totožný v rámci dohody o přidružení a v rámci Dohody o WTO, na obou fórech. V takovém případě po zahájení řízení o urovnání sporu nevznese strana požadavek, aby se řešilo porušení téhož závazku v rámci druhé dohody, druhému fóru, ledaže by vybrané fórum z procesních nebo jurisdikčních důvodů neučinilo zjištění ohledně žádosti o řešení dotčeného závazku.
   3.   Pro účely odstavce 2 se

               —

               řízení o urovnání sporu podle Dohody o WTO považuje za zahájené žádostí strany o ustavení tribunálu podle článku 6 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů WTO a za ukončené, když orgán pro urovnávání sporů přijme zprávu tribunálu nebo případně zprávu odvolacího orgánu podle článku 16 a čl. 17 odst. 14 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů WTO,

               —

               řízení o urovnání sporu podle tohoto protokolu považuje za zahájené žádostí strany o ustavení rozhodčího tribunálu podle čl. 5 odst. 1 a za ukončené, když rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a podvýboru pro průmysl, obchod, služby a podporu investic podle článku 8.

         4.   Žádné ustanovení tohoto protokolu není překážkou tomu, aby strana mohla uplatnit pozastavení závazků schválených orgánem pro urovnávání sporů WTO. Dohoda o WTO se nepoužije s cílem zabránit jedné straně v pozastavení závazků podle tohoto protokolu.
   Článek 21
   Lhůty
   1.   Všechny lhůty stanovené v tomto protokolu, včetně lhůt pro oznamování rozhodnutí rozhodčích tribunálů, se počítají v kalendářních dnech ode dne následujícího po úkonu nebo skutečnosti, které se týkají, není-li stanoveno jinak.
   2.   Veškeré lhůty uvedené v tomto protokolu mohou být změněny vzájemnou dohodou stran. Strany s porozuměním posoudí žádosti o prodloužení jakékoli lhůty z důvodu obtíží, jimž čelí některá ze stran při plnění postupů podle tohoto protokolu. Na žádost některé ze stran může rozhodčí tribunál změnit lhůty platné pro řízení, přičemž zohlední různou úroveň rozvoje stran.
   Článek 22
   Přezkum a změna protokolu
   1.   Po vstupu tohoto protokolu a jeho příloh v platnost může Rada přidružení kdykoli překoumat jejich provádění, aby rozhodla o jejich pokračování, změně nebo ukončení.
   2.   Při takovém přezkumu může Rada přidružení zvážit možnost vytvoření odvolacího orgánu společného pro několik evropsko-středomořských dohod.
   3.   Rada přidružení může rozhodnout o změně tohoto protokolu a jeho příloh.
   Článek 23
   Vstup v platnost
   Strany schválí tento protokol v souladu s vlastními postupy. Protokol vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni, ke kterému si strany vzájemně oznámí dokončení postupů podle tohoto článku.

      V Bruselu dne jedenáctého února dva tisíce jedenáct ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a arabském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Хашемитско кралство Йордания
         Por el Reino Hachemí de Jordania
         Za Jordánské hášimovské království
         For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
         Für das Haschemitische Königreich Jordanien
         Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
         Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
         For the Hashemite Kingdom of Jordan
         Pour le Royaume hachémite de Jordanie
         Per il Regno hashemita di Giordania
         Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
         Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
         A Jordán Hásimita Királyság részéről
         Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
         Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
         W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
         Pelo Reino Hachemita da Jordânia
         Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
         Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
         Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
         Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
         För Hashemitiska konungariket Jordanien

      (1)  Ustanoveními tohoto protokolu není dotčen článek 34 protokolu týkající se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce.
   PŘÍLOHY

                  PŘÍLOHA I:

               JEDNACÍ ŘÁD PRO ROZHODČÍ ŘÍZENÍ

                  PŘÍLOHA II:

               KODEX JEDNÁNÍ PRO ČLENY ROZHODČÍCH TRIBUNÁLŮ A MEDIÁTORY


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1098 ze dne 19. června 2015, kterým se stanoví, že Spojené království nepřijalo žádná účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009

text:
               8.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 180/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1098
   ze dne 19. června 2015,
   kterým se stanoví, že Spojené království nepřijalo žádná účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)

               Podle odstavce 4 Protokolu č. 15 o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se povinnost stanovená v čl. 126 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí na Spojené království nepoužije, dokud Spojené království nepřijme euro. Podle odstavce 5 uvedeného protokolu se má Spojené království snažit vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

               (3)

               Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které bylo přijato na podporu urychleného odstraňování nadměrných schodků veřejných financí.

               (4)

               Rada dne 8. července 2008 v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že Spojené království vykazuje nadměrný schodek (2), a vydala pro ně v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství a článkem 3 nařízení (ES) č. 1467/97 doporučení, v němž ho vyzvala k úsilí o nápravu nadměrného schodku nejpozději v rozpočtovém roce 2009–2010. Rada rovněž stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření do 8. ledna 2009 (3).

               (5)

               Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že Spojené království nepřijalo v reakci na její doporučení ze dne 8. července 2008 účinná opatření (4).

               (6)

            Rada uznala, že stav rozpočtu Spojeného království v období 2009–2010 byl výsledkem provádění opatření ve výši přibližně 1
                   % HDP, což byla přiměřená reakce na Plán evropské hospodářské obnovy, a volného působení automatických stabilizátorů, a vydala dne 2. prosince 2009 revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, v nichž doporučila, aby Spojené království ukončilo stav nadměrného schodku do období 2014–2015. Pro snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP věrohodným a udržitelným způsobem bylo Spojenému království konkrétně doporučeno: a) provést v období 2009–2010 fiskální opatření v souladu s plánem rozpočtu na rok 2009, nepřijímat opatření, která by dále zhoršovala stav veřejných financí, a zahájit v období 2010–2011 konsolidaci s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu do období 2014–2015; b) zajistit od období 2010–2011 do období 2014–2015 průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1
                   % HDP, které by mělo rovněž přispět k návratu poměru hrubého veřejného dluhu k HDP postupným snižováním zpět k referenční hodnotě uspokojivým tempem na základě obnovení odpovídající úrovně primárního přebytku; c) dále upřesnit další opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do období 2014–2015, pokud to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a urychlit snižování schodku, pokud se ukáže, že jsou hospodářské nebo rozpočtové podmínky lepší, než se momentálně očekává. Rada ve svých doporučeních ze dne 2. prosince 2009 stanovila lhůtu 2. června 2010, do níž měla být v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 přijata účinná opatření.

               (7)

               Dne 6. července 2010 Komise dospěla k závěru, že podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 Spojené království přijalo účinná opatření pro splnění doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009, a vyjádřila názor, že v daném okamžiku není zapotřebí žádný další krok v postupu při nadměrném schodku.

               (8)

               Nové posouzení opatření přijatých Spojeným královstvím k nápravě nadměrného schodku do období 2014–2015 v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 vede k následujícím závěrům:

                           —

                           V důsledku celosvětové hospodářské a finanční krize v období 2008–2009, která ovlivnila i veřejné finance, zaznamenalo Spojené království značný pokles růstu reálného HDP. Schodek veřejných financí vzrostl v období 2009–2010 na 10,9 % HDP. Jednou z hlavních příčin byl pokles příjmů a vyšší výdaje na sociální zabezpečení v důsledku útlumu hospodářské činnosti a stimulačních opatření, které vláda oznámila na období 2009–2010. Spojené království provedlo plán konsolidace, který se skládal hlavně z výdajových škrtů, a schodek začal klesat.

                           —

                           V období 2010–2011 činil schodek veřejných financí 9,1 % HDP. Opatření prováděná Spojeným královstvím v daném období vycházela ze zprávy o předběžném rozpočtu na rok 2009 oznámené v prosinci, z rozpočtu přijatého v březnu a z druhého mimořádného rozpočtu přijatého v červnu po parlamentních volbách. V říjnu 2010 byl zveřejněn také přezkum výdajů. Opatření byla celkově odsunuta na konec období a byla zaměřena spíše na výdajové škrty než na zvýšení zdanění. V období do období 2014–2015 nebyly původní konsolidační plány výrazně změněny ani březnovými rozpočty, ani podzimními zprávami nebo revizemi výdajů. Program byl prováděn během pěti let a byl zaměřen na zásadní omezení výdajů jednotlivých ministerstev doprovázené zmrazením platů a omezením sociálních výdajů. Celkově lze konstatovat, že hlavními oznámenými daňovými opatřeními bylo zvýšení běžné sazby DPH, zavedení a zvýšení odvodů bank, zvýšení příspěvků na sociální pojištění, snížení sazby daně z příjmu právnických osob, zvýšení částky osvobozené od daně z příjmu fyzických osob, snížení sazby některých daní a opatření související s vyhýbáním se daňovým povinnostem. Od účetního období 2012–2013 byly údaje o schodku rovněž pozitivně ovlivněny převody dividend z Bank of England prostřednictvím Asset Purchase Facility. Díky provádění konsolidačních plánů nominální schodek každým rokem klesal: v účetním období 2011–2012 se snížil na 7,7 % HDP, v období 2012–2013 na 7,6 % HDP, v období 2013–2014 na 5,9 % HDP a v období 2014–2015 na 5,2 % HDP. Strukturální schodek činil v období 2010–2011 7,0 % HDP, v období 2011–2012 i v období 2012–2013 5,9 % HDP, v období 2013-14 4,6 % HDP a v období 2014–2015 4,7 % HDP.

                           —

                           Průměrné strukturální úsilí od účetního období 2010–2011 do období 2014–2015 činilo 0,7 % HDP. Po korekci z důvodu dopadů změn potenciálního růstu výkonnosti mezi aktuální prognózou a prognózou, z níž vycházela doporučení Rady z 2. prosince 2009, a rovněž z důvodu dopadu vývoje příjmů ve srovnání se standardními elasticitami k růstu HDP, se průměrné roční očištěné strukturální úsilí v daném období odhaduje na 1,1 % HDP, což je méně než 1 % průměrného ročního fiskálního úsilí, které doporučila Rada.

                           —

                           Odhadovaný celkový rozsah diskrečních konsolidačních opatření zavedených mezi zprávou o předběžném rozpočtu na rok 2009 a zprávou z podzimu 2014 činí přibližně 3,5 % HDP za období od období 2010–2011 do období 2014–2015.

                           —

                           Hrubý veřejný dluh se v období, na něž se vztahoval postup při nadměrném schodku, stále zvyšoval, a v období 2014–2015 dosáhl 88,4 % HDP. Toto zhoršení míry zadlužení bylo způsobeno především zhoršením celkového schodku vládního sektoru, ale také intervencemi do finančního sektoru.

               (9)

            Výše uvedené skutečnosti vedou k závěru, že Spojené království i přes zavedení a provedení plánu fiskální konsolidace neukončilo do období 2014–2015 stav nadměrného schodku. Spojené království navíc nedodrželo průměrné fiskální úsilí ve výši 1
                   %, které Rada doporučila dne 2. prosince 2009. Reakce Spojeného království na doporučení, které Rada přijala dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, byla celkově nedostatečná,
         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

      V Lucemburku dne 19. června 2015.

            Za Radu

            předseda

         J. REIRS

      (1)  Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (2)  Rozhodnutí Rady 2008/713/ES ze dne 8. července 2008 o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království (Úř. věst. L 238, 5.9.2008, s. 5).

      (3)  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Spojeného království jsou dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (4)  Rozhodnutí Rady 2009/409/ES ze dne 27. dubna 2009, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy stanoví, zda Spojené království přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 8. července 2008 v souladu s čl. 104 odst. 7 (Úř. věst. L 132, 29.5.2009, s. 11).