title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 469/15/KOL ze dne 4. listopadu 2015 o uzavření formálního vyšetřovacího řízení ve věci údajné státní podpory poskytnuté společnosti Innovation Norway na její činnosti na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jakož i možné podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (Norsko) [2017/1150]

text:
                  29.6.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 166/58

            ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
      č. 469/15/KOL
      ze dne 4. listopadu 2015
      o uzavření formálního vyšetřovacího řízení ve věci údajné státní podpory poskytnuté společnosti Innovation Norway na její činnosti na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jakož i možné podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (Norsko) [2017/1150]
      Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),
      S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na čl. 61 odst. 1 této dohody,
      S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,
      S OHLEDEM na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 2 a čl. 13 odst. 1 části II,
      POTÉ, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
      vzhledem k těmto důvodům:
      I.   SKUTEČNOSTI

      1.   POSTUP

                  (1)

                  Dopisem ze dne 5. července 2013 (1) podal podnik tellUs IT AS (který se později spojil s podnikem New Mind (2), dále se na něj tudíž odkazuje jako na „New Mind | tellUs“ nebo „stěžovatele“) Kontrolnímu úřadu stížnost týkající se státní podpory určené na hospodářské činnosti společnosti Innovasjon Norge (dále jen „Innovation Norway“ nebo „IN“) na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb v odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad tuto stížnost obdržel a zaevidoval dne 8. července 2013.

                  (2)

                  Po předběžném posouzení stížnosti se Kontrolní úřad dne 16. července 2014 rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 a přijal rozhodnutí č. 300/14/KOL (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). V tomto rozhodnutí Kontrolní úřad vyzval norské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek.

                  (3)

                  Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 1. září 2014 (4). Dne 30. září 2014 se Kontrolní úřad sešel s norskými orgány a společností IN. Při této příležitosti poskytly norské orgány nové informace a vysvětlení ke svému podání ze dne 1. září 2014. Kontrolní úřad rovněž položil společnosti IN další dotazy, na něž tato společnost odpověděla e-mailem ze dne 17. října 2014 (5).

                  (4)

                  E-mailem ze dne 9. října 2014 (6) obdržel Kontrolní úřad připomínky od jedné zúčastněné strany, stěžovatele. Dopisem ze dne 10. října 2014 (7) předal Kontrolní úřad tyto připomínky norským orgánům. Ve dnech 27. října 2014 a 5. listopadu 2014 uspořádal Kontrolní úřad se společností IN telefonní konference.

                  (5)

                  Dopisem ze dne 24. listopadu 2014 (8) zaslaly norské orgány své vyjádření k připomínkám stěžovatele a další informace k tomuto případu.

                  (6)

                  Kontrolní úřad poté obdržel další informace v této věci od stěžovatele a společnosti IN (9). Informace obdržené od stěžovatele byly předány norským orgánům.

            2.   POPIS OPATŘENÍ

                  (7)

                  Toto rozhodnutí se týká činností společnosti IN v odvětví cestovního ruchu.

                  (8)

                  Společnost IN je veřejný podnik, který byl pověřen podporou inovací a rozvojem norských podniků a průmyslu. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Společnost IN vytvořila a spravuje internetové stránky visitnorway.com, což jsou nejnavštěvovanější norské internetové stránky věnované cestovnímu ruchu (10).

                  (9)

                  Prostřednictvím internetových stránek visitnorway.com poskytuje společnost IN služby regionálním seskupením cestovního ruchu (11) a organizacím spravujícím destinace (12). Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou místní/regionální subjekty, které propagují cestovní ruch v příslušných zeměpisných oblastech.

                  (10)

                  K těmto službám patří: i) internetová infrastruktura a související služby a ii) marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu (13).

                  (11)

                  Stěžovatel a rozhodnutí o zahájení řízení poukazují na možná opatření státní podpory týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb. Článek 1 rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje konkrétně na tři možná opatření státní podpory.

                  (12)

                  První údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch společnosti IN, a to v důsledku vzdání se zisku při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

                  (13)

                  Druhým opatřením je údajná neexistence odděleného účetnictví a transparentní metody přidělování nákladů k oddělení hospodářských a nehospodářských činností společnosti IN. Relevantní otázkou konkrétně je, zda je poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb společností IN křížově subvencováno z veřejných prostředků obdržených na služby nehospodářské povahy, tj. obecnou propagaci Norska jako turistické destinace.

                  (14)

                  Třetí údajné opatření státní podpory se týká státní podpory ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, a to ve formě cen účtovaných za internetovou infrastrukturu a související služby, které nepostačují k zajištění přiměřené návratnosti investic společnosti IN.

            2.1.   PŘÍJEMCI ÚDAJNÉ STÁTNÍ PODPORY

                  (15)

                  Společnost IN byla norskou vládou založena v roce 2003, a to zákonem o Innovation Norway (14) (dále jen „zákon o IN“). Stát vlastní ve společnosti 51 % podíl a zbývající 49 % podíl vlastní kraje (15).

                  (16)

                  Společnost má fungovat jako nástroj norské vlády na podporu rozvoje podnikání vytvářejícího hodnoty v celé zemi (16). Společnost IN spravuje a provádí několik norských režimů podpory. Společnost IN podporuje vnitrostátní odvětví cestovního ruchu. Podle norských orgánů je „společnost IN pověřena mimo jiné úkolem nabízet internetové marketingové služby k oslovení norského obyvatelstva i obyvatel ostatních zemí na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com“ (17).

                  (17)

                  Propagaci cestovního ruchu na místní a regionální úrovni zajišťují regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Podle informací, které poskytly norské orgány (18), je v Norsku přibližně 300 regionálních a místních organizací cestovního ruchu, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Jejich hlavním cílem je organizovat činnosti v oblasti cestovního ruchu a poskytovat turistické informace. Regionální seskupení cestovního ruchu se zaměřují na propagaci regionu na mezinárodní úrovni, zatímco organizace spravující destinace fungují na mezinárodní i vnitrostátní úrovni a propagují konkrétní destinace (19). Jejich podílníky jsou zpravidla veřejné i soukromé společnosti (20). Regionální seskupení cestovního ruchu jsou obvykle zřízena jako společnosti s ručením omezeným, v nichž vlastní podíly krajské orgány a zástupci odvětví cestovního ruchu. Organizace spravující destinace jsou místní a jejich vlastnická struktura se liší. Obvykle je však vlastní místní orgány a místní podniky cestovního ruchu.

                  (18)

                  Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neusilují o dosažení co nejvyššího zisku pro své vlastníky. Jejich cílem je spíše podpora hospodářské činnosti v odvětví cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech (21).

            2.2.   INTERNETOVÁ INFRASTRUKTURA A SOUVISEJÍCÍ SLUŽBY

                  (19)

                  Internetová infrastruktura a související služby v odvětví cestovního ruchu jsou poskytovány prostřednictvím „systému správy destinací“ (dále jen „systém DMS“) (22).

                  (20)

                  Pomocí systému DMS poskytuje IT společnost službu, jejímž prostřednictvím mohou její zákazníci (společnosti spravující destinace (23)) poskytovat a pravidelně aktualizovat informace o turistických lokalitách, hotelech, restauracích, akcích a podobné informace současně na svých vlastních internetových stránkách i na externích kanálech, jako jsou stránky visitnorway.com, Google mapy, turistické informační stánky, mobilní portály a tištěné noviny. Tyto informace používá široká veřejnost k rezervacím či k jiným účelům.

                  (21)

                  Systém DMS může poskytovat různé funkce: i) funkci destinator (tj. vytvoření databáze zajímavých míst nebo bleskových zpráv o akcích, hotelech, restauracích, výstavách umění atd.); ii) distribuční funkci (distribution) (tj. informace uchovávané v databázi jsou distribuovány prostřednictvím různých kanálů a platforem) a iii) vyhledávací funkci (search) (používanou na internetových stránkách k vyhledávání a prezentaci produktů cestovního ruchu).

                  (22)

                  Grafické znázornění těchto služeb je uvedeno v 43. bodě odůvodnění.

            2.3.   MARKETINGOVÉ A PROPAGAČNÍ SLUŽBY V ODVĚTVÍ CESTOVNÍHO RUCHU

                  (23)

                  Marketingové a propagační služby v odvětví cestovního ruchu se mohou týkat obecné propagace určité zeměpisné oblasti nebo propagace konkrétních podniků.

                  (24)

                  Obecná propagace znamená, že návštěvníkům jsou nabízeny obecné turistické informace, které se týkají krajiny, kulinářských tradic, počasí atd. Propagace konkrétních podniků se týká marketingu konkrétního obsahu (tj. informace o hotelech, restauracích, kulturních akcích atd.).

                  (25)

                  Při propagaci konkrétního obsahu na stránce visitnorway.com existují dvě různé možnosti: buď jsou informace zveřejněny přímo na této internetové stránce (tj. informace jsou na internetové stránce hostovány), nebo je zde uveden odkaz na externí internetové stránky, kde jsou konkrétní informace zveřejněny.

            2.4.   ČINNOSTI SPOLEČNOSTI IN V ODVĚTVÍ CESTOVNÍHO RUCHU

                  (26)

                  K úkolům společnosti IN patří propagace odvětví cestovního ruchu na celostátní úrovni. Norská vláda je aktivním účastníkem v odvětví cestovního ruchu od roku 1903 (24). Jak bylo uvedeno v 17. bodě odůvodnění, na regionální a místní úrovni zajišťují propagaci cestovního ruchu regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokyny ohledně činnosti společnosti IN v odvětví cestovního ruchu jsou uvedeny v rozhodnutích o ročním státním rozpočtu, a to v kapitole věnované společnosti IN (25).

                  (27)

                  V roce 2007 přijaly norské orgány národní strategii v oblasti cestovního ruchu, která stanovila hlavní cíle vlády s ohledem na toto odvětví (26). Jedním z těchto cílů bylo posílit vnímání Norska jako turistické destinace. V této souvislosti společnost IN v roce 2007 vyvinula a vytvořila internetové stránky visitnorway.com. Podle strategie v oblasti cestovního ruchu „mají internetové stránky přimět návštěvníky k cestě do Norska a poskytovat náležité a zevrubné informace o Norsku a o tom, co může odvětví cestovního ruchu nabídnout“ (27).

                  (28)

                  Od vytvoření internetových stránek visitnorway.com společnost IN kromě poskytování obecného obsahu o Norsku (nehospodářská činnost) nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace také možnost propagovat na stránkách visitnorway.com jejich konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu (tj. informace o akcích, hotelech, dopravě atd.). Společnost IN podepsala s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace standardní dohody, na jejichž základě je konkrétní obsah těchto subjektů týkající se cestovního ruchu zveřejňován na stránkách visitnorway.com (přímo nebo prostřednictvím hypertextových odkazů) za paušální roční poplatek stanovený podle ročního obratu příslušných regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace mají historicky i své vlastní internetové stránky, na nichž uvádějí obecné informace o příslušných zeměpisných oblastech a propagují konkrétní produkty cestovního ruchu, tj. služby hospodářské povahy, jménem zúčastněných stran a vlastníků.

                  (29)

                  V roce 2012 přijala norská vláda novou strategii v oblasti cestovního ruchu, která měla zlepšit vnitrostátní strukturu odvětví cestovního ruchu (28). Cílem nové strategie je efektivnější poskytování veřejné podpory tomuto odvětví, snížení počtu aktérů a zajištění větší koordinace mezi nimi. Cílem norských orgánů bylo mimoto zamezit diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku s různou strukturou a úpravou, různými rezervačními systémy, jazyky atd., jež jsou všechny částečně financovány různými vládními orgány, kraji nebo obcemi.

                  (30)

                  Ministerstvo obchodu, průmyslu a rybolovu poté v roce 2013 přijalo „novou strukturu odvětví cestovního ruchu“ s cílem usnadnit turistům výběr Norska jako turistické destinace (29).

                  (31)

                  V rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2013 (dále jen „rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013“ (30)) se uvádí: „Úkolem Innovation Norway je zajistit náležitou distribuci zkušeností s cestováním po Norsku prostřednictvím stránek visitnorway.com a napomáhat aktérům v odvětví cestovního ruchu […]“. Stránky Visitnorway.com byly tudíž označeny za klíčový prvek norské strategie k propagaci cestovního ruchu (31). Společnost IN byla požádána o rozšíření internetových stránek a o zvýšení podpory odvětví cestovního ruchu. Cílem bylo nabízet internetové marketingové služby k oslovení norských i mezinárodních cílových skupin na oficiálních internetových stránkách visitnorway.com
                      (32).

                  (32)

                  Vzhledem k tomuto cíli zahájila společnost IN projekt nazvaný „nová struktura visitnorway“ (dále jen „nová struktura“) (33). Nová struktura nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nejen marketingové a propagační služby (jak tomu bylo na základě standardních dohod, viz 28. bod odůvodnění), nýbrž také dodatečné služby.

                  (33)

                  Společnost IN provedla řadu potřebných změn prvků a funkcí platformy visitnorway.com, aby byla zajištěna aktuálnost s ohledem na technologie a aby bylo možno provozovat platformu efektivně v průběhu času. V roce 2013 začala společnost IN nabízet některé funkce systému DMS (společně vymezené jako „internetová infrastruktura a související služby“) norským regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které si přály převést obsah ze svých vlastních internetových stránek na stránky visitnorway.com. Tato integrace obsahu na platformě visitnorway.com je v souladu s cíli, které norské orgány stanovily v nové strategii v oblasti cestovního ruchu a k nimž patří mimo jiné i zamezení diverzifikaci internetových stránek zabývajících se cestovním ruchem v Norsku (viz 29. bod odůvodnění).

                  (34)

                  V roce 2014 byly proto všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabídnuty nadstandardní dohody o partnerství s možností využívat stránku visitnorway.com jako svou domovskou stránku namísto vývoje či údržby vlastní domovské stránky. Přechod na stránky visitnorway.com znamenal zrušení jejich vlastních internetových stránek. Tyto služby byly nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli celému trhu, tj. nikoli všem potenciálním uživatelům, včetně zúčastněných stran nebo externích zákazníků regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace (34).

                  (35)

                  Po přechodu se některé služby, které dříve regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace pořizovaly u společností, jako je stěžovatel, staly nepotřebnými. Pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace byla zbytečná zejména vyhledávací funkce (search) a licenční smlouvy se společnostmi, jako je New Mind | tellUs, byly obvykle ukončeny. Naopak jiné funkce – například funkce destinator – jsou zapotřebí i nadále k vytváření a uchovávání informací o zajímavých místech nebo bleskových zpráv, které mají být zveřejněny na stránkách visitnorway.com.

                  (36)

                  Navzdory skutečnosti, že nadstandardní dohody o partnerství byly nabídnuty všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím obsah, ne všechny z nich měly/mají o nové služby zájem, jelikož přechod na stránky visitnorway.com znamenal mimo jiné nutnost souhlasit s redakčními podmínkami a omezeními, jež společnost IN uložila (35). Některá regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace proto zachovaly standardní dohody, na jejichž základě jim společnost IN poskytuje propagační a marketingové služby (viz 28. bod odůvodnění).

                  (37)

                  Projekt „nové struktury“ cestovního ruchu v rámci internetových stránek visitnorway.com (viz 32. bod odůvodnění) zahrnoval rovněž dva pilotní projekty – Alfa a Beta – realizované v roce 2013, před podpisem nadstandardních dohod o partnerství v roce 2014, jak bylo uvedeno v 34. bodě odůvodnění. Tyto jsou blíže popsány v následující části.

            Pilotní projekt „Alfa“

                  (38)

                  V březnu 2013 zahájila společnost IN pilotní projekt „Alfa“, a to spolu se dvěma zákazníky účastnícími se tohoto projektu – VisitSørlandet a VisitTrondheim. Pilotní projekt Alfa se týkal převodu internetových stránek regionálního seskupení cestovního ruchu, Visit Sørlandet AS (36), a organizace spravující destinace, Visit Trondheim AS (37), na platformu visitnorway.com.

                  (39)

                  Tyto dva podniky byly vybrány jako účastníci pilotního projektu a podepsaly se společností IN nadstandardní dohodu o partnerství týkající se využívání stránek visitnorway.com. Na základě těchto dohod obě společnosti přesměrovaly své adresy URL (38) na stránky visitnorway.com a přestaly používat své vlastní domovské stránky. Informace dostupné na těchto stránkách (tj. obecné turistické informace a konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu) byly převedeny na stránky visitnorway.com.

                  (40)

                  V době, kdy obě společnosti provozovaly své vlastní stránky, byly zákazníky stěžovatele. Využívaly proto funkce tellUs destinator a tellUs search a platily stěžovateli za jejich používání licenční poplatky. Po přesměrování svých adres URL na stránky visitnorway.com a zrušení vlastních internetových stránek však tyto společnosti své smlouvy týkající se vyhledávací funkce ukončily, jelikož z technických důvodů lze na stránkách visitnorway.com používat pouze vyhledávací funkci společnosti IN (jediným vyhledávačem na internetových stránkách je vyhledávač vyvinutý společností IN, který je na platformě nainstalován).

                  (41)

                  Obě společnosti musely mít i nadále smlouvu se stěžovatelem či podobným podnikem, pokud jde o funkci destinator. Tuto funkci společnost IN neposkytuje. Stěžovatel býval jediným dodavatelem služeb systému DMS na norském trhu. V letech 2012–2013 však na trh vstoupil mezinárodní konkurent, společnost Citybreak, který rovněž nabízí funkci destinator, tj. umožňuje poskytovatelům služeb cestovního ruchu vytvořit databázi zajímavých míst (39).

                  (42)

                  Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com, si proto mohly zvolit mezi různými společnostmi nabízejícími funkci destinator (New Mind | tellUs nebo CityBreak či jiný hospodářský subjekt, který případně vstoupí na trh), zatímco zákazníci využívající služby tellUs search mohli používat pouze funkci tellUs destinator. V době, kdy byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem internetových a infrastrukturních služeb, mohla všechna regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace uzavřít smlouvu týkající se funkcí search i destinator jedině s podnikem New Mind | tellUs.

                  (43)

                  Používání různých funkcí (před pilotním projektem Alfa a posléze) je znázorněno na následujícím obrázku:
                  Text obrazu

                     Vlastní internetové stránky organizace (před pilotním projektem Alfa)
                     Vlastní stránky organizace
                     vyhledávač tellUs
                     společnost spravující destinace
                     databáze tellUs
                     tellUs destinator
                     Visitnorway.com (po pilotním projektu Alfa)
                     tellUs destinator
                     CityBreak destinator
                     společnost spravující destinace
                     společnost spravující destinace
                     vyhledávač VisitNorway
                     Visitnorway.com
                     databáze CityBreak
                     databáze tellUs
                     databáze IN

                     Zdroj: Kontrolní úřad, na základě informací, které poskytly norské orgány (dokument č. 688213).

                  (44)

                  Služby, které společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace před realizací projektu nové struktury (tj. internetové marketingové a propagační služby na stránkách visitnorway.com), byly poskytovány za poplatek vypočítaný na základě jejich ročního obratu, nikoli na základě tržní ceny poskytnutých služeb (viz 28. bod odůvodnění). Tento systém stanovování cen byl použit i v rámci pilotního projektu Alfa, přičemž za dodatečné služby poskytované společností IN (internetová infrastruktura a související služby) nebyly účtovány žádné další poplatky.

                  (45)

                  Norské orgány objasnily (40), že důvodem neúčtování příplatku za dodatečné služby byla skutečnost, že se tyto nové služby teprve vyvíjely a že obě společnosti, které se pilotního projektu zúčastnily, investovaly značné množství času a úsilí, aby napomohly při rozvoji nových funkcí společnosti IN, takže společnosti IN poskytly kompenzaci v podobě cenné zpětné vazby a podnětů k novým službám.

            Pilotní projekt „Beta“

                  (46)

                  V období od července 2013 do listopadu 2013 prováděla společnost IN pilotní projekt „Beta“. Během tohoto pilotního projektu zkoumala společnost IN nové obchodní modely, včetně možnosti nabízet nové nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

                  (47)

                  Od 1. ledna 2014 nabízela společnost IN nadstandardní dohody o partnerství všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které projevily zájem, a to na nediskriminačním základě. Společnost IN zavedla nový model stanovení cen za tyto služby, přičemž podle norských orgánů má účtovaná cena zohledňovat náklady na služby poskytované společností IN a přiměřený zisk. Nový cenový model se od 1. ledna 2014 vztahoval i na oba pilotní projekty, tj. VisitSørlandet a VisitTrondheim.

                  (48)

                  Jak je znázorněno na obr. 2, společnost IN nabízela regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace dvě různé možnosti (41): i) služby na základě nadstandardních dohod o partnerství (42) a ii) propagaci na základě standardních dohod (43). Bez ohledu na vztah s regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace propagují stránky visitnorway.com Norsko jako turistickou destinaci a poskytují obecné informace o zemi (44).

                  (49)

                  S regionálními seskupeními cestovního ruchu a organizacemi spravujícími destinace, které chtěly přejít na stránky visitnorway.com, byly podepsány nadstandardní dohody o partnerství. Ve vztahu k regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nechtěly převést své internetové stránky na stránku visitnorway.com (standardní partneři), poskytovala společnost IN stejné propagační a marketingové služby jako dříve, a to na základě standardních dohod.

                     Obrázek 2

                     Stávající struktura stránek visitnorway.com

                     Zdroj: společnost IN.

            3.   STÍŽNOST

                  (50)

                  Podnik New Mind | tellUs ve své stížnosti argumentuje, že propagační činnosti společnosti IN a její úkoly v souvislosti se stránkami visitnorway.com jako národním turistickým portálem lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu v souladu s pravidly EHP v oblasti státní podpory.

                  (51)

                  V roce 2013 však společnost IN vstoupila na nový trh (45) a začala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízet nové služby hospodářské povahy, které jim umožňují převést jejich internetové stránky na stránku visitnorway.com (tj. internetovou infrastrukturu a související služby). Podnik New Mind | tellUs se domnívá, že tyto služby nejsou součástí pověření, které bylo společnosti IN uděleno, a nejsou poskytovány v souladu s rozsudkem ve věci Altmark (46).

                  (52)

                  Stěžovatel zdůrazňuje, že při poskytování služeb hospodářské povahy by společnosti IN neměla být poskytována státní podpora (47).

                  (53)

                  Ve stížnosti se konkrétně odkazuje na čtyři různé formy údajné státní podpory:

                              a)

                              nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN;

                              b)

                              vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářských činností společnosti IN;

                              c)

                              údajnou podporu pro regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, kterou společnost IN poskytuje ve formě internetové infrastruktury a souvisejících služeb za ceny, které jsou nižší než tržní cena, a

                              d)

                              všeobecné osvobození společnosti IN od daně z příjmů, které se vztahuje i na hospodářské činnosti této společnosti.

                  (54)

                  Podnik New Mind | tellUs rovněž tvrdí, že společnost IN údajně vybízí své zákazníky k ukončení jejich předchozích smluv s podnikem New Mind | tellUs a nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na stránku visitnorway.com, bezplatné překladatelské služby (48).

            4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

                  (55)

                  Dne 16. července 2014 se Kontrolní úřad rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3.

                  (56)

                  Kontrolní úřad však rozsah formálního vyšetřovacího řízení omezil na tři opatření z těch, která stěžovatel označil: i) nezavedení odděleného účetnictví pro obchodní činnosti v rámci společnosti IN a neexistence mechanismu přidělování nákladů, ii) vzdání se zisku v důsledku neziskové orientace hospodářské činnosti a iii) údajnou podporu, kterou společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace ve formě cen za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb, jež nepostačují k dosažení přiměřené návratnosti investic.

                  (57)

                  Všeobecné osvobození od daně z příjmů, které bylo společnosti IN přiznáno, bylo z oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení vyloučeno (49). S ohledem na tuto záležitost bylo zahájeno řízení týkající se existující podpory.

                  (58)

                  Pokud jde o opatření spadající do oblasti působnosti rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolní úřad se předběžně domníval, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb představuje hospodářskou činnost, kterou lze oddělit od pouhé propagace Norska jako turistické destinace. Tyto nové služby byly všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízeny teprve od 1. ledna 2014. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že pokud by opatření představovala státní podporu, jednalo by se o novou podporu (50).

                  (59)

                  Kontrolní úřad zastával rovněž názor, že pokud by bylo zjištěno, že společnost IN neúčtuje za služby poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace konkurenční tržní cenu, nebylo by možné vyloučit existenci nové státní podpory ve prospěch těchto subjektů.

                  (60)

                  Kontrolní úřad vyslovil rovněž pochybnosti ohledně toho, že by údajná opatření státní podpory bylo možno považovat za slučitelná s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c), a to jako podporu činností v oblasti cestovního ruchu (51).

                  (61)

                  S přihlédnutím k těmto předběžným závěrům se Kontrolní úřad domníval, že nemá dostatek informací, aby mohl vyloučit existenci státní podpory nebo její neslučitelnost s Dohodou o EHP. Proto bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení.

            5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

                  (62)

                  Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení poskytl pouze stěžovatel, podnik New Mind | tellUs.

                  (63)

                  Pokud jde o podstatu, stěžovatel zdůrazňuje, že společnost IN vstoupila na již řádně fungující trh internetové infrastruktury a souvisejících služeb, což jsou služby hospodářské povahy. Vstup na tento trh neodpovídá pokynu státu a je v rozporu s hlavním úkolem společnosti IN, kterým je podpora soukromého podnikání.

                  (64)

                  Podnik New Mind | tellUs souhlasí s předběžnými zjištěními Kontrolního úřadu týkajícími se přítomnosti státních prostředků, přičitatelnosti, selektivity a možného narušení hospodářské soutěže.

                  (65)

                  Pokud jde o existenci výhody, stěžovatel se domnívá, že společnost IN křížově subvencuje internetovou infrastrukturu a související služby. To proto, že v rámci společnosti IN není odděleno účetnictví a společnost IN se při poskytování těchto služeb hospodářské povahy regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace vzdává zisku. Stěžovatel trval rovněž na tom, že společnost IN nabízí bezplatné překladatelské služby (viz 54. bod odůvodnění).

                  (66)

                  Pokud jde o údajnou podporu ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, stěžovatel argumentuje, že je norské orgány neinformovaly o rozhodnutí o zahájení řízení.

                  (67)

                  Rovněž je uveden argument, že během realizace pilotních projektů vybraní zákazníci účastnící se těchto projektů poskytované služby nehradili. Cenový model, který společnost IN zavedla později, nepokrývá veškeré příslušné náklady ani nezajišťuje přiměřený zisk. Společnost IN zejména do svých výpočtů nezahrnula veškeré náklady na vývoj infrastruktury vytvořené pro novou strukturu (18 milionů NOK) a společnost IN nepočítá návratnost investic. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace jsou proto zvýhodněny.

                  (68)

                  Co se týká slučitelnosti, stěžovatel tvrdí, že na dotyčném trhu neexistuje žádné selhání. Skutečnost, že společnost IN nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přecházejí na platformu visitnorway.com, bezplatné nebo dotované překladatelské služby, mimoto představuje podmínku vázaného obchodu, která je v rozporu s antimonopolními pravidly, a údajnou státní podporu proto nelze prohlásit za slučitelnou.

                  (69)

                  Dne 13. ledna 2015 zaslal stěžovatel Kontrolnímu úřadu kopii rozhodnutí o státním rozpočtu na rok 2015 (52). Podle jeho názoru toto rozhodnutí potvrzuje, že činnosti společnosti IN týkající se internetové infrastruktury a souvisejících služeb nespadají do pověření této společnosti, které je omezeno na obecnou propagaci Norska jako turistické destinace.

            6.   VYJÁDŘENÍ NORSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

                  (70)

                  Norské orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (53) uvedly, že dotyčná opatření nepředstavují státní podporu, a že pokud by některé opatření představovalo státní podporu, bylo by ji nutno považovat za existující podporu, jelikož propagace odvětví cestovního ruchu v Norsku patřila k úkolům jednoho z předchůdců společnosti IN už před podpisem Dohody o EHP.

                  (71)

                  Pokud by bylo alternativně zjištěno, že se jedná o novou podporu, měla by se tato podpora pokládat za slučitelnou s Dohodou o EHP jako vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu nebo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu.

                  (72)

                  Norské orgány uvádí, že „pokud lze hospodářskou činnost oddělit od úkolu veřejného subjektu, může být dotyčný subjekt s ohledem na tuto funkci považován za podnik. Všechny činnosti je však nutno pokládat za činnosti nehospodářské povahy, nelze-li je vzájemně oddělit“ (54). Na základě toho se norské orgány domnívají, že Kontrolní úřad nepochopil správně fakta, jelikož dotyčné služby, tj. internetová infrastruktura a související služby, nejsou poskytovány samostatně, nýbrž pouze jako nedílná součást služeb nabízených prostřednictvím stránek visitnorway.com, jež je nutno jako celek pokládat za nehospodářskou činnost. Poskytování těchto služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace patří k úkolu společnosti IN spočívajícímu v propagaci Norska jako turistické destinace, který je součástí národní strategie v oblasti cestovního ruchu, jež má podporovat podnikání. Internetovou infrastrukturu a související služby proto nelze posuzovat samostatně, nýbrž pouze jako součást propagačních činností společnosti IN.

                  (73)

                  Pokud společnost IN uzavírá dohody o poskytování placených služeb, používá každopádně model základních nákladů, aby bylo zajištěno, že jsou zohledněny veškeré příslušné náklady na služby, které společnost IN nese. Tato metoda byla kodifikována v „pokynech pro platby uživatelů“ převzatých z rozhodnutí o rozpočtu společnosti IN na rok 2011 (55) a společnost IN ji uplatňuje od roku 2011. Společnost IN používá tuto metodu přidělování nákladů rovněž v nadstandardních dohodách, což společnosti IN umožňuje pokrýt veškeré náklady související s nadstandardními dohodami. Společnost IN zahrnula do svého rozpočtu a cen i očekávaný zisk ve výši [… % až … %]. Norské orgány taktéž uvedly, že odvětví cestovního ruchu, a zejména trh služeb internetové infrastruktury, jsou velmi dynamické. Společnost IN a internetové stránky visitnorway.com musí proto přizpůsobovat poskytované služby technologickému rozvoji a vývoji na trhu.

                  (74)

                  Pokud jde o slučitelnost, norské orgány argumentují, že se použijí pravidla týkající se služeb obecného hospodářského zájmu. Podle norských orgánů by bylo v případě, že by se předmětné služby považovaly za hospodářské činnosti a byla by zjištěna podpora, nutno tuto podporu posoudit podle pravidel slučitelnosti vztahujících se na služby obecného hospodářského zájmu (56). Norské orgány zastávají názor, že poskytování těchto služeb naplňuje smysl rozhodnutí Komise 2012/21/EU (57).

                  (75)

                  Norské orgány taktéž uvádí, že by dotyčná opatření měla být prohlášena za slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako státní podpora, která má napomoci odvětví cestovního ruchu.

                  (76)

                  Norské orgány zdůrazňují, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace k platformě zvýšilo hospodářskou soutěž na navazujícím trhu pro služby destinator. To je třeba vzít v úvahu při posuzování případných negativních účinků údajné podpory. Norské orgány vysvětlily, že jelikož internetové stránky visitnorway.com shromažďují informace o produktech cestovního ruchu od všech možných konkurentů, tj. New Mind | tellUs nebo Citybreak či jakékoli jiné společnosti, která může vstoupit na trh, vzrostl na tomto trhu konkurenční tlak. V minulosti byl podnik New Mind | tellUs jediným poskytovatelem na trhu. Společnost IN mimoto platformu nabízí regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které nesoutěží s podniky mimo Norsko.

                  (77)

                  Norské orgány popřely, že by společnost IN regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které podepsaly nadstandardní dohody, nabízela bezplatné překladatelské služby, a objasnily, jak společnost IN v různých scénářích podporuje náklady na překlady. Společnost IN obecně hradí část nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady, pokud jde o informace obecného zájmu, a to v rámci svého úkolu propagovat Norsko jako turistickou destinaci. Hradí však pouze 50 % nákladů regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na překlady týkající se konkrétních zajímavých míst (58). To je obecné pravidlo vztahující se na všechna seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace. Pokud však jde o regionální subjekty cestovního ruchu a organizace spravující destinace, které přešly na stránky visitnorway.com (tj. nadstandardní partnery), společnost IN žádné náklady na překlady nehradí. Jinými slovy, nadstandardní partneři přicházejí o překladatelské služby. V rozporu s tvrzeními stěžovatele proto neexistuje žádná motivace k podpisu nadstandardní dohody o partnerství kvůli kompenzaci nákladů na překlady.

                  (78)

                  V odpovědi na připomínky stěžovatele norské orgány zdůrazňují, že společnost IN není konkurentem podniku New Mind | tellUs. Je pravdou, že umožnění přístupu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace na stránky visitnorway.com vedlo k tomu, že se služby, které byly dříve poskytovány externími IT společnostmi, staly částečně nepotřebnými, společnost IN však se stěžovatelem přímo nesoutěží. Jinými slovy, společnost IN nenahrazuje podnik New Mind | tellUs jako dodavatele IT, nýbrž některé jeho funkce (např. TellUs search) již nejsou zapotřebí nebo nejsou technicky realizovatelné.

                  (79)

                  Norské orgány předložily Kontrolnímu úřadu rovněž důkazy, které prokazují, že společnost IN informovala regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace o rozhodnutí o zahájení řízení. Společnost IN zaslala všem nadstandardním partnerům (údajným příjemcům státní podpory) e-maily a na rozhodnutí o zahájení řízení rovněž odkazovala na svých internetových stránkách (59).

                  (80)

                  V odpovědi na poslední e-mail obdržený od stěžovatele (60) (uvedený v 69. bodě odůvodnění) norské orgány uvedly, že v souvislosti se záležitostí, kterou podnik New Mind | tellUs nadnesl, již poskytly náležitou odpověď. Další vysvětlení proto není zapotřebí (61).

            II.   POSOUZENÍ

      1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

                  (81)

                  Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP stanoví:
                  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

                  (82)

                  Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li splněny čtyři podmínky. Za prvé, opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu. Za druhé, opatření musí poskytovat výhodu. Za třetí, opatření musí zvýhodňovat vybrané podniky nebo hospodářské činnosti. Za čtvrté, opatření může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž v EHP.

                  (83)

                  Aby existovala státní podpora, musí být splněny všechny kumulativní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 (62).

            1.1.   OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ

                  (84)

                  Rozhodnutí o zahájení řízení se vztahuje na údajnou státní podporu ve prospěch společnosti IN, jakož i ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace. Na základě informací, které poskytl stěžovatel a norské orgány, se pozornost Kontrolního úřadu zaměřila na internetovou infrastrukturu a související služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství.

                  (85)

                  Během formálního vyšetřovacího řízení však Kontrolní úřad dospěl k závěru, že za účelem posouzení jednání společnosti IN na trhu internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutné vzít v úvahu i ostatní komerční služby, které společnost IN poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, tj. propagační a marketingové služby týkající se konkrétního obsahu. Důvodem je skutečnost, že obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnuje oba druhy služeb.

                  (86)

                  Proto, ačkoliv se rozhodnutí o zahájení řízení nevztahovalo na konkrétní propagační a marketingové služby a nevztahuje se na ně ani toto rozhodnutí, na ně bude Kontrolní úřad odkazovat v míře nezbytné k tomu, aby bylo možno rozhodnout o údajných opatřeních státní podpory týkajících se internetové infrastruktury a souvisejících služeb.

            1.2.   MOŽNÁ OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI IN
      1.2.1.
            Otázka, zda lze společnost IN považovat za „podnik“

                  (87)

                  Z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývá, že aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použijí pouze tehdy, je-li příjemcem podpory podnik. Je proto nutné posoudit, zda se společnost IN pokládá za podnik ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

                  (88)

                  Podniky jsou subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (63). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu (64)
                     . Za „podniky“ se považují všechny subjekty, které jsou právně odlišné od státu a které vykonávají hospodářské činnosti. Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se vztahuje na veškeré veřejné a soukromé podniky (65).

                  (89)

                  Vykonává-li určitý subjekt hospodářské činnosti, je nutno jej pokládat za podnik jen v souvislosti s těmito konkrétními službami, aniž by se přihlíželo ke způsobu hodnocení jeho ostatních činností (66).

                  (90)

                  Norské orgány trvaly na tom, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb nelze vymezit jako hospodářskou činnost. Podle jejich názoru nelze tyto služby oddělit od služeb, které jsou regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace poskytovány za účelem propagace Norska jako turistické destinace prostřednictvím stránek visitnorway.com. Jelikož vývoj a údržba této platformy reaguje na cíl týkající se podpory Norska jako turistické destinace a tento obecný úkol nelze vymezit jako hospodářskou činnost, nelze takto vymezit ani předmětné služby IT v daném případě.

                  (91)

                  Kontrolní úřad dospěl k opačnému závěru a potvrzuje svůj předběžný názor, který byl uveden v rozhodnutí o zahájení řízení.

                  (92)

                  Kontrolní úřad za prvé podotýká, že rozhodnutí o rozpočtu na rok 2013 (67) umožňuje společnosti IN vykonávat hospodářské i nehospodářské činnosti, jelikož s ohledem na financování těchto služeb existuje rozdíl: hospodářské činnosti musí být vykonávány za tržních podmínek, a musí být tudíž financovány zákazníky. Z právního hlediska proto může společnost IN poskytovat současně služby hospodářské i nehospodářské povahy.

                  (93)

                  Kontrolní úřad se za druhé domnívá, že skutečnost, že společnost IN funguje v určitých případech jako nástroj státu k zajištění obecné propagace Norska a v tomto ohledu nenabízí na trhu zboží ani služby, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že společnost IN neposkytuje v odvětví cestovního ruchu jiné služby hospodářské povahy.

                  (94)

                  Kontrolní úřad souhlasí za třetí s tím, že propagace Norska jako turistické destinace nepředstavuje hospodářskou činnost. Na dotyčné platformě však společnost IN nabízí různé druhy služeb. Společnost IN nabízí marketingové a propagační služby v souvislosti s obecným obsahem týkajícím se Norska, tj. obecné informace o polární záři, počasí, geografické charakteristice země atd., avšak rovněž konkrétní obsah týkající se cestovního ruchu, tj. propagaci hotelů, restaurací nebo jiných podniků. Uvádění obecných informací o Norsku nepředstavuje hospodářskou činnost, propagace konkrétních podniků cestovního ruchu však hospodářskou činností je.

                  (95)

                  Kontrolní úřad nemůže souhlasit s tvrzením, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nepředstavuje hospodářskou činnost, jelikož hlavním cílem je vykonávání nehospodářské činnosti, kterou je obecná propagace Norska jako turistické destinace. Kontrolní úřad je toho názoru, že při zjišťování, zda společnost IN vykonává hospodářskou činnost, není cíl norských orgánů podstatný. Kontrolní úřad má za to, že propagace soukromých podniků cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost.

                  (96)

                  Judikatura v určitých případech souhlasila s tím, že „není na místě oddělit činnost nákupu výrobku od následného užívání, jehož účelem je zhodnotit povahu uvedené nákupní činnosti, a že otázka, zda je následné užívání zakoupeného výrobku hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu nákupní činnosti“ (68). Kontrolní úřad však připomíná, že příjemci služeb IT, které poskytuje společnost IN, tj. regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace, využívají tyto služby k poskytování služeb hospodářské i nehospodářské povahy. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace zajišťují obecnou podporu cestovního ruchu v příslušných zeměpisných oblastech, vykonávají však i konkrétní činnosti v oblasti cestovního ruchu jménem svých podílníků a zákazníků. Kontrolní úřad tudíž dospěl k závěru, že společnost IN poskytuje služby hospodářské povahy.

                  (97)

                  Kontrolní úřad se za čtvrté domnívá, že v rozporu s tvrzením norských orgánů (viz 90. bod odůvodnění) není k propagaci Norska jako turistické destinace nutné poskytovat rovněž internetovou infrastrukturu a související služby. Až do roku 2013 propagovala společnost IN úspěšně cestovní ruch v Norsku navzdory skutečnosti, že teprve od tohoto data nabízí dotyčné internetové služby na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad zdůrazňuje, že norské orgány nepředložily žádné důkazy, které by umožnily vyvodit závěr, že nejsou-li uvedené internetové služby poskytovány prostřednictvím stránek visitnorway.com, není úsilí společnosti IN o propagaci cestovního ruchu v zemi efektivní. Kontrolní úřad proto nesouhlasí s tím, že k propagaci Norska jako turistické destinace je nezbytné poskytovat i internetovou infrastrukturu a související služby. Kontrolní úřad tudíž nepokládá tyto služby za neoddělitelné.

                  (98)

                  Kontrolní úřad za páté připomíná, že při definování určité služby jako služby hospodářské povahy je důležitým faktorem to, zda na dotyčném trhu existuje hospodářská soutěž, tj. zda existují i jiné subjekty, které nabízejí stejné nebo nahraditelné výrobky a služby (69). Internetovou infrastrukturu a související služby poskytují i soukromé hospodářské subjekty, jako je stěžovatel, a Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že tato podmínka je v daném případě splněna.

                  (99)

                  Soudní dvůr EU ve své judikatuře zdůrazňuje, že hospodářské činnosti jsou obvykle vykonávány za úplatu (70). Stěžovatel i společnost IN poskytují internetovou infrastrukturu a související služby za úplatu, což Kontrolní úřad proto pokládá za další důvod k tomu, aby byly tyto služby vymezeny jako služby hospodářské povahy.

                  (100)

                  Kontrolní úřad je toho názoru, že tento závěr platí i v případě, neposkytuje-li společnost IN internetovou infrastrukturu a související služby jako samostatnou službu; pokud jsou internetové stránky regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace začleněny do stránek visitnorway.com, získávají regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace od platformy služby, které dříve pořizovaly u soukromých hospodářských subjektů za úplatu. Není proto podstatné, zda jsou tyto služby nabízeny pouze regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, a nikoli ostatním společnostem spravujícím destinace.

                  (101)

                  Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je společnost IN podnikem ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

            1.2.2.
            Hospodářská výhoda

                  (102)

                  Jak již bylo uvedeno, norské orgány argumentovaly, že poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb je nutno chápat v kontextu činností společnosti IN na podporu cestovního ruchu v rámci norského cíle týkajícího se snížení počtu regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace a zvýšení efektivnosti odvětví cestovního ruchu. Kontrolní úřad připomíná, že se v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP nerozlišuje mezi zásahy státu s odkazem na jejich důvody nebo cíle, nýbrž jsou vymezeny pouze s odkazem na jejich účinky (71). Soudní dvůr EU konstatoval, že„z toho vyplývá, že pojem státní podpory je objektivním pojmem a závisí pouze na tom, zda státní opatření přiznává určitým podnikům výhodu, či nikoli“ (72). Účel nové struktury cestovního ruchu v Norsku proto není při rozhodování, zda údajná opatření představují výhodu a státní podporu, podstatný.

                  (103)

                  V daném případě závisí existence výhody na tom, zda i) společnost IN křížově subvencuje své hospodářské činnosti z veřejných prostředků určených na nehospodářské činnosti a ii) zda společnost IN vyžaduje u služeb hospodářské povahy, které poskytuje regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, přiměřenou návratnost kapitálu (přiměřený zisk).

                  (104)

                  Tyto dvě otázky budou posouzeny v dalších dvou pododdílech. Za účelem tohoto posouzení Kontrolní úřad určí, zda byla regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace za služby pořizované u společnosti IN účtována cena nižší než cena, která by převažovala v konkurenčním tržním prostředí (tj. v případě neexistence tržní síly). Kontrolní úřad se domnívá, že vhodnou náhradou této konkurenční ceny je cena, která postačuje k pokrytí inkrementálních nákladů, tj. přímo přičitatelných variabilních nákladů a odpovídajícího podílu společných (fixních) nákladů s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu (73).

            1.2.2.1.   Křížové subvencování internetové infrastruktury a souvisejících služeb

                  (105)

                  Pokud určitý subjekt vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, je nutno zavést systém účtování nákladů, aby bylo zajištěno, že hospodářské činnosti nejsou dotovány ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti tohoto subjektu (74).

                  (106)

                  Je nutno zavést objektivní a transparentní mechanismy přidělování nákladů, aby bylo zajištěno, že ze státních prostředků přidělených na nehospodářské činnosti dotyčného subjektu nejsou hrazeny inkrementální náklady související s hospodářskými činnostmi. Nejsou-li takovéto mechanismy zavedeny, mohou být hospodářské činnosti zvýhodněny z veřejných prostředků přidělených na nehospodářské činnosti. Vnitropodnikové účetnictví by mimoto mělo umožnit identifikaci nákladů a příjmů odpovídajících různým službám (75).

                  (107)

                  Kontrolní úřad proto ověří, zda společnost IN zavedla metodu, která umožňuje oddělit náklady a příjmy spojené s hospodářskými a nehospodářskými činnostmi, aby se vyloučilo riziko křížového subvencování mezi různými činnostmi společnosti IN. Kontrolní úřad posoudí rovněž účetnictví společnosti IN s ohledem na služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

         Mechanismus přidělování nákladů

                  (108)

                  Jak již bylo uvedeno, veřejný podnik, který vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí zavést účetní systémy a postupy, jež mu umožňují přidělit veškeré inkrementální náklady vzniklé při poskytování služby hospodářské povahy na účty vztahující se k hospodářským činnostem (76).

                  (109)

                  Na základě informací, které poskytla společnost IN, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že společné náklady jsou tyto: i) náklady na vývoj projektu nové struktury; ii) všeobecné provozní náklady, tj. podpora a správa, činnost správce internetových stránek, atd. a iii) technické náklady na provoz platformy, tj. poradci v oblasti IT, roční licenční poplatky za software, údržba hardwaru a softwaru atd. (77)

                  (110)

                  Norské orgány objasnily, že náklady na vývoj zahrnují náklady na řízení projektu, vypracování koncepce, technický vývoj a zdokonalování, testování a činnost poradců při přípravě stránek visitnorway.com na novou strukturu. V roce 2013 činily náklady na vývoj přibližně 18 milionů NOK (78).

                  (111)

                  Podle odpovědi norských orgánů na rozhodnutí o zahájení řízení (79) byla na služby hospodářské povahy poskytované prostřednictvím platformy přidělena částka ve výši 4 milionů NOK. Podle poskytnutých informací a s přihlédnutím ke sdílení nákladů na základě úplné transparentnosti mezi obecnou a konkrétní propagací (80) naprostá většina provozních a technických nákladů nové struktury (přibližně 89 %) souvisí s obecnou propagací Norska (nehospodářská činnost). Obchodní model společnosti IN proto zahrnoval jako investiční náklady náklady na vývoj ve výši 4 milionů NOK. Norské orgány poskytly informace, které potvrzují, že se jedná o přiměřené přidělení nákladů na vývoj. Společnost IN Kontrolnímu úřadu konkrétně sdělila, že na základě ověření 15 766 redakčních stránek a 19 000 záznamů bylo vypočítáno, že v období od 23. března 2014 do 23. března 2015 připadalo 84,3 % všech zobrazení stránek na obecnou propagaci a 15,7 % všech zobrazení stránek na záznamy podniků (81). Největší část nákladů na vývoj by proto měla být přidělena na služby platformy, které nemají hospodářskou povahu.

                  (112)

                  Na základě poskytnutých informací, které byly uvedeny výše, Kontrolní úřad podotýká, že procentní podíl nákladů na vývoj přidělených na hospodářské činnosti IN je vyšší než 20 %, což je více, než skutečný podíl nákladů souvisejících s propagací konkrétního obsahu, jak bylo uvedeno výše. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že přidělení částky ve výši 4 milionů NOK na obchodní model nadstandardních dohod o partnerství je přiměřené a odůvodněné.

                  (113)

                  Stěžovatel však argumentuje, že by náklady na vývoj měly zahrnovat i část nákladů spojených se zřízením samotné platformy v roce 2007.

                  (114)

                  Společnost IN potvrdila, že tyto náklady nebyly ve výpočtu nákladu zahrnuty. Společnost IN uvedla, že platforma existovala již před podpisem nadstandardních dohod a že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace již měly uzavřeny dohody o spolupráci a hradily roční partnerské poplatky, které přispěly na zřízení platformy (82). Počáteční náklady nebyly zahrnuty z toho důvodu, že nebyly aktivovány (83), jak připouštějí norské účetní standardy (NRS 19) (84). Standard NRS 19 se týká příslušných přímých nákladů a aktivace nákladů. Podle tohoto standardu nemusí být nehmotná aktiva, tj. nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty, jež společnost používá při výrobě nebo prodeji zboží a služeb, aktivována. Podle těchto pravidel nebyly proto v případě stránek visitnorway.com náklady na vývoj aktivovány.

                  (115)

                  Norské orgány mimoto vysvětlily, že v roce 2015 bude pro stránky visitnorway.com zavedena nová cloudová platforma DMS. Stávající platforma s veškerým obsahem, procedurami, softwarovými licencemi atd. zůstane zachována do konce roku 2015 a poté bude zrušena. Na novou platformu budou přemístěny pouze texty a fotografie a vzhledem k technickému vývoji na trhu nebude mít stará technická platforma žádnou hodnotu. Podle společnosti IN proto pro aktivaci nákladů u projektů IT, jako jsou stránky visitnorway.com, neexistuje hospodářský důvod.

                  (116)

                  Kontrolní úřad s tímto tvrzením souhlasí, jelikož norské účetní standardy umožňují tento druh nákladů neaktivovat. Kontrolní úřad je toho názoru, že pokud mají všechny společnosti v Norsku možnost neaktivovat tento druh nákladů, nejedná se o selektivní opatření, ačkoli by se tato možnost mohla pokládat za výhodu. Opatření (možnost neaktivovat náklady) je dostupná všem hospodářským odvětvím, všem formám společností a všem formám výroby. V případě vynaložení výdajů, na které se vztahuje standard NRS 19, proto opatření nepředstavuje selektivní výhodu ani státní podporu (85).

                  (117)

                  Co se týká všeobecných provozních nákladů v období 2013–2018, společnost IN používá k přidělení různých nákladů metodu úplných hodinových nákladů (86). Tato metoda je založena na pokynech uvedených v 73. bodě odůvodnění, které byly přijaty v roce 2011 a od té doby jsou uplatňovány. Podle této metody je cena za služby založena na počtu hodin, které zaměstnanci věnují poskytování těchto služeb (87). Hodinové náklady společnosti IN zahrnují přímé personální náklady na osobu vykonávající práci a režijní náklady, jež jsou nezbytné k zajištění toho, aby dotyčná osoba mohla svou práci vykonávat (88). K režijním nákladům patří nájemné, kancelář, telefon, řízení a společné služby, jako jsou finance, informační technologie, lidské zdroje atd. Každý rok počínaje od roku 2014 společnost IN hodinové náklady zvyšuje o 3 %, aby bylo zajištěno, že jsou trvale pokryty veškeré náklady (89).

                  (118)

                  Používáním této metody společnost IN zajišťuje, že jednotlivé projekty jsou financovány z úhrad od zákazníků, jež pokrývají náklady, které společnost IN vynaloží na poskytování služby těmto zákazníkům.

                  (119)

                  Kontrolní úřad se proto domnívá, že přinejmenším v daném případě existuje dostatečná metoda přidělování společných nákladů.

                  (120)

                  Kontrolní úřad podotýká, že během pilotní studie (2012–2013) byly hodinové náklady přidělené na účty dvou pilotních studií nižší než běžná hodinová sazba úplných nákladů stanovená společností IN (90). Tato nižší hodinová sazba však byla vyrovnána, vezme-li se v úvahu čas, který regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace věnovaly na poskytování obsahu, zpětné vazby a pomoci při vývoji nové struktury (91).

                  (121)

                  Co se týká přidělení technických nákladů, společnost IN používá metodu založenou na „nákladech na zobrazení stránky“ (92). Podle této metody vypočítává společnost IN náklady na zobrazení stránky na platformě a poté stanoví podíl technických nákladů, který by měly uhradit regionální seskupení cestovního ruchu/organizace spravující destinace podle skutečného podílu na počtu zobrazení stránek. Podle názoru Kontrolního úřadu tato metoda společnosti IN umožňuje rozdělit náležitě náklady mezi obecnou propagaci a komerční služby. Obchodní plán společnosti IN předpokládá, že se poplatky za služby hospodářské povahy poskytované regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace budou podle této metody účtovat až do roku 2018.

                  (122)

                  Kontrolní úřad proto zastává stanovisko, že je zaveden objektivní a transparentní mechanismus přidělování nákladů, který společnosti IN umožňuje zaručit, aby byly k hrazení nákladů souvisejících s vykonáváním hospodářských činností (včetně inkrementálních nákladů a odpovídajícího podílu společných nákladů) použity pouze příjmy z těchto činností.

         Oddělení účetnictví

                  (123)

                  Během formálního vyšetřovacího řízení poskytly norské orgány Kontrolnímu úřadu další informace o účetním systému společnosti IN.

                  (124)

                  Roční účetní závěrky společnosti IN obsahují konsolidovanou účetní závěrku společnosti, včetně výsledovky, rozvahy a poznámek podle norského zákona o účetnictví. Tyto účetní závěrky jsou ověřovány externím auditorem, schváleny valnou hromadou společnosti IN a uloženy v norském obchodním rejstříku. Konsolidované účetní závěrky lze rozdělit na osm různých dílčích účetních závěrek, jednu pro každou činnost/program, které společnost IN provádí (půjčky, fondy, projekty atd.). Tyto dílčí účty mají vlastní výsledovky a rozvahy.

                  (125)

                  Stránky visitnorway.com jsou zahrnuty v účetní závěrce pro projektové činnosti. Společnost IN mimoto objasnila, že každý jednotlivý projekt – jako jsou stránky visitnorway.com – má zvláštní podúčet. Projekty mají zvláštní projektová čísla pro vnější obchodní činnosti (93). Takto je zajištěno, že příjmy a náklady spojené s veškerými činnostmi společnosti IN lze náležitě klasifikovat a přidělit.

                  (126)

                  Stránky visitnorway.com mají čtyři projektové účty, mezi něž společnost IN rozděluje veškeré náklady a příjmy související s provozem platformy (94). Těmito čtyřmi projektovými podúčty jsou: i) redakční služby – externí poradci; ii) služby v oblasti modernizace a údržby – externí poradci, iii) externí služby související s technickým provozem a iv) externí služby spojené s novou strukturou (95). Náklady a příjmy související s nadstandardními dohodami jsou kodifikovány na projektovém účtu pro externí služby spojené s novou strukturou (96).

                  (127)

                  Tyto čtyři projektové podúčty obsahují náklady a příjmy související s celou platformou visitnorway.com. Náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy jsou jednoznačně identifikovány, jsou však kodifikovány společně. Kontrolní úřad nezjistil nic, co by nasvědčovalo tomu, že náklady a příjmy nebyly náležitě identifikovány jako hospodářské nebo nehospodářské povahy. Lze proto vyvodit závěr, že formální oddělení účetnictví sice neexistuje, náklady a příjmy související s různými druhy služeb však lze jednoznačně identifikovat.

                  (128)

                  Během formálního vyšetřovacího řízení (97) se společnost IN zavázala zvýšit transparentnost svého účetního systému, pokud jde o hospodářské činnosti související s odvětvím cestovního ruchu, a zavázala se rovněž vést od 1. ledna 2014 podrobnější účetnictví.

                  (129)

                  K zajištění dodatečné transparentnosti ve stávajícím účetním systému přezkoumá společnost IN čtyři účty, které již existují v rámci projektového účtu visitnorway.com. Náklady a příjmy na každém ze čtyř účtů budou dále rozděleny mezi hospodářskou a nehospodářskou činnost. Od ledna 2014 bude proto existovat formální oddělení účetnictví.

                  (130)

                  Kontrolní úřad zastává stanovisko, že přesné a formální oddělení účetnictví ode dne 1. ledna 2014 bude postačovat k tomu, aby se zamezilo křížovému subvencování služeb hospodářské povahy poskytovaných na základě nadstandardních dohod o partnerství. Kontrolní úřad bere na vědomí, že do roku 2014 poskytovala společnost IN služby hospodářské povahy pouze zákazníkům účastnícím se pilotního projektu a od 1. ledna 2014 nabízí společnost IN těmto zákazníkům stejné ceny, jaké se vztahují na ostatní nadstandardní dohody.

                  (131)

                  Kontrolní úřad zdůrazňuje, že skutečnost, že je možné vytvořit osm účtů, dokládá, že stávající účetnictví je již dostatečně transparentní. Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že účetní systém, který společnost IN uplatňovala doposud, umožňuje rozdělit dostatečně přesně náklady na služby hospodářské a nehospodářské povahy, ačkoli neexistuje formální oddělení účetnictví mezi službami hospodářské a nehospodářské povahy.

                  (132)

                  Závěrem bere Kontrolní úřad na vědomí návrh norských orgánů a vyvozuje závěr, že stávající účetní systém již umožňuje identifikovat různé náklady a příjmy spojené se službami hospodářské a nehospodářské povahy poskytovanými prostřednictvím stránek visitnorway.com a že neexistují žádné důkazy o křížovém subvencování hospodářských činností z nehospodářských činností.

            1.2.2.2.   Údajné vzdání se zisku

                  (133)

                  Veřejné podniky se musí na trhu chovat jako běžné hospodářské subjekty (98). Stát neposkytuje výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, lze-li očekávat, že by stejně jednal i soukromý investor, tj. jedná-li veřejný podnik v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (99).

                  (134)

                  Všichni vlastníci podniků nebo investoři obvykle vyžadují návratnost svých investic, aby investovali do obchodního podniku (100). Takovýto předpokládaný zisk představuje běžné a očekávané náklady na činnost podniku. Pokud tudíž veřejný podnik hradí náklady (variabilní náklady a odpovídající část společných nákladů) s připočtením přiměřené návratnosti kapitálu, není poskytnuta žádná výhoda financovaná ze státních prostředků (101).

                  (135)

                  Kontrolní úřad již ve svých pokynech pro výrobní odvětví uvedl, že „pokud veřejný podnik nedosahuje přiměřené návratnosti, může Kontrolní úřad ESVO mít za to, že tato situace zahrnuje prvky podpory, jež je nutno analyzovat s ohledem na článek 61. V tomto případě získává veřejný podnik ve skutečnosti kapitál za nižší než tržní sazbu, což odpovídá dotaci“ (102).

                  (136)

                  Kontrolní úřad však rovněž připomíná, že podle týchž pokynů má investor široký prostor pro uvážení a „v rámci této široké posuzovací pravomoci nelze mít za to, že úsudek investora představuje státní podporu“. Z toho vyplývá, že „pouze v případě, kdy neexistují objektivní důvody pro přiměřené očekávání, že investice zajistí odpovídající míru návratnosti, která by byla přijatelná pro soukromého investora ve srovnatelném soukromém podniku působícím v běžných tržních podmínkách, jde o státní podporu, i když financování pochází zcela nebo částečně z veřejných prostředků“ (103).

                  (137)

                  Kontrolní úřad proto posoudil cenovou politiku společnosti IN týkající se služeb hospodářské povahy poskytovaných prostřednictvím platformy visitnorway.com v rámci pilotních projektů i na základě nadstandardních dohod o partnerství. Cílem je posoudit, zda obchodní model společnosti IN pro služby IT poskytované v rámci nové struktury visitnorway.com (tj. nadstandardní dohody o partnerství) zahrnoval přiměřený očekávaný zisk.

                  (138)

                  Norské orgány uvedly (104), že cenová politika společnosti IN zajišťuje, aby byly prostřednictvím příjmů plynoucích z hospodářských činností uhrazeny veškeré příslušné náklady a aby bylo dosaženo přiměřeného zisku (105). I když mají za to, že činnosti společnosti IN v tomto odvětví nemají hospodářskou povahu, jsou obchodní dohody navrženy tak, aby pokryly veškeré náklady a přinesly společnosti IN zisk.

                  (139)

                  Na základě výše popsané metody přidělování nákladů (viz 108. až 122. bod odůvodnění) vysvětlily norské orgány cenový model, který se používal během pilotních projektů a v rámci nadstandardních dohod o partnerství, s cílem prokázat, že ceny za poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace postačují k zajištění přiměřené návratnosti.

                  (140)

                  Tato ziskovost se neměří u celé platformy visitnorway.com
                      (106), nýbrž jako ziskovost hospodářských činností (služeb hospodářské povahy poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních a standardních dohod). Prvotní obchodní plán společnosti IN týkající se nové struktury zahrnoval příjmy plynoucí ze služeb poskytovaných regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě dvou druhů dohod: i) nadstandardních dohod a ii) standardních dohod.

                  (141)

                  Po podrobném posouzení poskytnutých informací nejsou k dispozici žádné důkazy, že se společnost IN nesnažila docílit u obchodních dohod, včetně nadstandardních dohod, přiměřeného zisku. Existují naopak důkazy prokazující, že společnost IN ve skutečnosti očekávala u těchto hospodářských činností v období 2013–2018 dosažení zisku. Společnost IN předložila Kontrolnímu úřadu ekonomické opodstatnění na základě odhadovaných nákladů a příjmů souvisejících s obchodními dohodami, které prokazuje kladnou čistou současnou hodnotu (107), a to při použití diskontní sazby ve výši 7 %. Obchodní model společnosti IN odhadoval konkrétně čistý zisk v rozmezí [od … % do … %] (108).

                  (142)

                  Během formálního vyšetřovacího řízení společnost IN rovněž objasnila (109), že přechází na nový cloudový systém správy destinací (DMS), přičemž […].

                  (143)

                  Kontrolní úřad podotýká, že srovnání chování veřejného a soukromého investora je nutno provést s odkazem na jednání soukromého hospodářského subjektu v době uskutečnění investice nebo vypracování obchodního plánu, a to „s přihlédnutím k dostupným informacím a předvídatelnému vývoji v té době“ (110). Změny stránek visitnorway.com, k nimž došlo po vypracování obchodního modelu nové struktury, proto nejsou při posuzování státní podpory podstatné. Příslušnou otázkou je to, zda měl původní obchodní model docílit zisku plynoucího z poskytování služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace.

                  (144)

                  V rámci analýzy dvou pilotních projektů – během pilotní fáze projektu Alfa – norské orgány zdůraznily, že VisitSørlandet a VisitTrondheim významně přispěly k vypracování modelu a vynaložily na projekty značné množství času. Příloha 6 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (111) obsahuje konkrétní seznam jednotlivých druhů dodatečných činností provedených během roku 2013 v rámci pilotních projektů při plánování nové struktury pro stránky visitnorway.com. S ohledem na tyto dodatečné činnosti provedené zákazníky účastnícími se pilotního projektu odkázala společnost IN na: i) posouzení toho, jaký obsah by měl být i nadále součástí platformy, ii) naplánování převodu odkazů ze stávajících řešení s cílem zachovat dosažené pořadí ve vyhledávačích na základě stávajícího obsahu, iii) zřízení/vyhodnocení základní struktury, úvodní stránky, podstránek a struktury složek u obsahu, který se nenachází na jejich vlastních stránkách, atd.

                  (145)

                  V důsledku toho nelze ziskovost pilotních projektů posoudit odděleně, nýbrž pouze v rámci dlouhodobého projektu. Otázkou není, zda by společnost IN docílila v krátkodobém horizontu u pilotních projektů zisku, nýbrž to, zda by nová struktura a nadstandardní dohody o partnerství zajistily dlouhodobou ziskovost (112). Pilotní projekty nejsou vzhledem ke své povaze veřejnými nebo soukromými podniky prováděny s bezprostředním očekáváním zisku, nýbrž cílem je spíše posouzení jejich ekonomické a obchodní opodstatněnosti (113). Judikatura akceptuje, že pokud se stát vzdá svých příjmů, nejedná se automaticky vždy o státní podporu. Na základě judikatury Soudního dvora EU (114) a praxe Komise (115) se Kontrolní úřad domnívá, že nižší ceny neznamenají státní podporu, jsou-li objektivně odůvodněné z hospodářského hlediska.

                  (146)

                  Kontrolní úřad podotýká, že od roku 2014 byla dvěma zákazníkům účastnícím se pilotního projektu v rámci nadstandardní dohody o partnerství nabídnuta stejná cenová struktura jako ostatním regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (116). Tím se vysvětluje odkaz stěžovatele na „zvýšení ceny“ mezi starými nadstandardními dohodami a novými nadstandardními dohodami. Dohody o partnerství podepisované od roku 2014 skutečně stanoví vyšší poplatky, než byly poplatky požadované během pilotních fází (viz 44. bod odůvodnění) (117).

                  (147)

                  Údaje, které byly Kontrolnímu úřadu zaslány (118), prokazují, že průměrný zisk, který se u nadstandardních dohod o partnerství původně předpokládal v období 2013–2018 (v rozmezí [… % až … %]), je v souladu s rozpětím dosahovaným soukromými hospodářskými subjekty poskytujícími internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (119).

                  (148)

                  Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (120) společnost IN objasnila, že sice nezná cenové modely svého konkurenta, shromáždila však veřejně dostupné roční účetní závěrky předních internetových společností poskytujících služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace. Podle společnosti IN dosahují soukromé hospodářské subjekty nabízející internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace průměrného ziskového rozpětí ve výši […] (121). Společnost IN proto zastává stanovisko, že odhadované ziskové rozpětí v rozmezí [… % až … %] je v souladu s rozpětím, jaké je dosahováno na trhu (122).

                  (149)

                  Kontrolní úřad připomíná, že podle judikatury lze průměrnou návratnost v odvětví použít jako ukazatel neexistence podpory (123). Kontrolní úřad proto konstatuje, že jelikož by ziskové rozpětí při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb ve výši […] % bylo pro tržního investora přijatelné, byl obchodní model společnosti IN v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

                  (150)

                  Společnost IN poskytla také některé informace (124) ohledně tvrzení stěžovatele, podle něhož mají stránky visitnorway.com hodnotu samy o sobě vzhledem k značce a doméně (jedna z nejnavštěvovanějších platforem cestovního ruchu v Norsku), jež nebyla vzata v úvahu. Kontrolní úřad má za to, že stěžovatel tvrdí, že vzhledem ke skutečnosti, že značka visitnorway.com má ekonomickou hodnotu, měla by regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace platit rovněž za nepřímý užitek vyplývající z používání této značky.

                  (151)

                  Společnost IN se domnívá, že tato hodnota je zanedbatelná. K doložení tohoto závěru najala společnost IN externího poradce, společnost NetNames, který hodnotu domény odhadl na 20 000 USD (125). Hodnota domény vycházela z porovnání s jinými, avšak srovnatelnými doménami. S přihlédnutím k nákladům na stránky visitnorway.com externí odborník potvrdil závěr společnosti IN, že hodnota domény je zanedbatelná. Kontrolní úřad nevidí žádný důvod pro zpochybnění tohoto závěru.

                  (152)

                  Kontrolní úřad se tudíž domnívá, že společnost IN jednala správně, když používání značky visitnorway.com nezapočítala regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace jako dodatečné náklady.

                  (153)

                  Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že obchodní dohody společnosti IN, včetně nadstandardních dohod, jsou uzavírány s očekáváním dlouhodobé ziskovosti a jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

            1.2.3.
            Závěr

                  (154)

                  Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace zavedla společnost IN náležitý mechanismus přidělování nákladů a účetní systém, který umožňuje přesně identifikovat náklady a příjmy spojené s těmito službami.

                  (155)

                  Bylo rovněž zjištěno, že se společnost IN při poskytování těchto služeb nevzdala zisku. Společnost IN jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

                  (156)

                  Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace na základě nadstandardních dohod o partnerství neobdržela společnost IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

            1.2.4.
            Údajná státní podpora ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

      1.2.5.
            Otázka, zda lze regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace považovat za „podniky“

                  (157)

                  Jak již bylo objasněno výše (viz 87. bod odůvodnění), ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se použije pouze v případě, jsou-li příjemci státní podpory podniky.

                  (158)

                  Jak bylo uvedeno v 18. bodě odůvodnění, Kontrolní úřad bere na vědomí, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace nejsou zřízeny za účelem dosažení co nejvyššího zisku pro subjekt samotný či jeho podílníky, nýbrž mají zintenzivnit a podporovat podnikatelské činnosti zúčastněných stran a zákazníků.

                  (159)

                  Kontrolní úřad však připomíná, že použití pravidel státní podpory nezávisí na tom, zda je dotyčný subjekt zřízen za účelem dosažení zisku. Podle judikatury mohou i neziskové subjekty nabízet zboží a služby na trhu (126). Je-li tomu tak, vztahují se i na neziskový subjekt pravidla státní podpory.

                  (160)

                  Kontrolní úřad se domnívá, že podobně jako v případě společnosti IN poskytují i regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace služby hospodářské a nehospodářské povahy. Podpora konkrétních služeb cestovního ruchu představuje hospodářskou činnost (viz 28. bod odůvodnění). Tyto subjekty se proto s ohledem na zmíněné služby považují za podniky.

            1.2.6.
            Existence výhody ve prospěch regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace

                  (161)

                  Společnost IN prokázala, že ačkoli je neziskovou organizací, jsou nadstandardní dohody o partnerství podepisovány s očekáváním přiměřené dlouhodobé ziskovosti. Cenový model společnosti IN předpokládá návratnost ve výši [… % až … %] (viz oddíl 1.2.2.2). Údaje, které společnost IN poskytla, prokazují, že v praxi bylo této očekávané ziskovosti také dosaženo. Z údajů vyplývá, že investice společnosti IN do nové struktury visitnorway.com vytvořily v roce 2013 zisk. V roce 2014 a 2015 se očekává záporný zisk, pro období 2016–2018 se však předpokládá stálý a přiměřený zisk. Průměrný zisk je v souladu se ziskem soukromého hospodářského subjektu, který poskytuje internetové služby regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace (127).

                  (162)

                  Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že regionálním seskupením cestovního ruchu a/nebo organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda tím, že získaly internetovou infrastrukturu a související služby za nižší než tržní cenu.

                  (163)

                  V rozporu s tvrzeními stěžovatele (viz 54. a 65. bod odůvodnění) byl Kontrolní úřad ujištěn, že regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace, které přejdou ke společnosti IN, nejsou poskytovány bezplatné překladatelské služby.

                  (164)

                  Norské orgány uvedly, že nadstandardní partneři nedostávají bezplatné překladatelské služby, nýbrž naopak překladatelská podpora je v jejich případě nižší, než je tomu u standardních partnerů, tj. regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace, které na stránky visitnorway.com nepřejdou (viz 77. bod odůvodnění).

                  (165)

                  Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že údajná podmínka vázaného obchodu při podpisu nadstandardních dohod neexistuje.

            1.2.7.
            Závěr

                  (166)

                  Na základě těchto skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neobdržely v souvislosti se získáním internetové infrastruktury a souvisejících služeb od společnosti IN státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

            2.   ZÁVĚR

                  (167)

                  Jelikož Kontrolní úřad dospěl k závěru, že společnosti IN ani regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nebyla poskytnuta žádná výhoda, není nutné posuzovat, zda jsou splněny ostatní podmínky stanovené v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      1.   Společnost Innovation Norway neobdržela státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v důsledku křížového subvencování své internetové infrastruktury a souvisejících služeb v odvětví cestovního ruchu ze státních prostředků určených na poskytování služeb nehospodářské povahy v témže odvětví, tj. na obecnou propagaci Norska jako turistické destinace. Společnost Innovation Norway má mechanismus přidělování nákladů a účetní metodu, které jí umožňují náležitě identifikovat náklady a příjmy spojené s internetovou infrastrukturou a souvisejícími službami.
      2.   Společnost Innovation Norway nezískala státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tím, že se při poskytování internetové infrastruktury a souvisejících služeb regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace vzdala zisku.
      Článek 2
      Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace neobdržely státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP v důsledku získání internetové infrastruktury a souvisejících služeb za ceny nižší, než je konkurenční tržní cena.
      Článek 3
      Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.
      Článek 4
      Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

         V Bruselu dne 4. listopadu 2015.

               Za Kontrolní úřad ESVO

            Sven Erik SVEDMAN

               předseda

            Helga JÓNSDÓTTIR

               členka kolegia

         (1)  Dokument č. 678002 a přílohy v dokumentech č. 678003 až 678007, 678010 až 678013 a 678017.

         (2)  V říjnu 2013 se původní stěžovatel, podnik tellUs IT AS, spojil se společností New Mind a vznikl tak nový podnik New Mind | tellUs. Viz www.newmind.co.uk

         (3)  Zveřejněno v Úř. věst. C 334, 25.9.2014, s. 8 a dodatku EHP č. 53, 25.9.2014, s. 1.

         (4)  Dokument č. 720775 spolu s dvanácti přílohami (dokumenty č. 720776 až 720788).

         (5)  Dokument č. 726058.

         (6)  Dokument č. 725167.

         (7)  Dokument č. 725174.

         (8)  Dokumenty č. 730559, 730560 a 730561.

         (9)  Kontrolní úřad obdržel od stěžovatele a společnosti IN řadu e-mailů s doplňkovými informacemi. Podnik TellUs zaslal e-mail ze dne 1. ledna 2015 (dokument č. 734800). Společnost IN zaslala několik e-mailů – dokumenty č. 742759 (e-mail ze dne 16. ledna 2015), 744264 (e-mail ze dne 5. února 2015), 753927 (e-mail ze dne 14. dubna 2015), 754218 (e-mail ze dne 17. dubna 2015), 757843 (e-mail ze dne 20. května 2015) a 758656 (e-mail ze dne 29. května 2015) a dne 16. dubna 2015 se uskutečnila telefonní konference se společností IN.

         (10)  Internetové stránky visitnorway.com konkrétně v roce 2013 zaznamenaly 22,5 milionu návštěv a 50 milionů zobrazení stránky a v roce 2014 pak 21,3 milionu návštěv a 50,3 milionu zobrazení stránky. Viz informace dostupné na internetu na adrese: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom a dokument č. 758656.

         (11)  V norštině „Regionalt selskap“.

         (12)  V norštině „Destinasjonsselskap“.

         (13)  Kontrolní úřad uvede popis těchto služeb v oddílech 2.2 a 2.3.

         (14)  LOV-2003-12-19-130 (v norštině „Lov om Innovasjon Norge“), k dispozici na internetu na adrese: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge

         (15)  § 2 zákona o IN.

         (16)  Úkoly, jež v současnosti vykonává společnost IN, plnily dříve čtyři organizace, které byly jejími předchůdci: Norský průmyslový a regionální rozvojový fond („SND“), Norský vládní poradní úřad pro investory („SVO“), Norská rada cestovního ruchu („NTC“) a Norská exportní rada („NEC“). V norštině: „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, „Statens Veiledningskontor for Oppfinnere“, „Norges Turistråd“ a „Norges Eksportråd“. V roce 2004 byly tyto čtyři subjekty zrušeny a sloučeny do společnosti IN.

         (17)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (18)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (19)  Viz dokument „The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry“ (Vládní strategie v oblasti cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 10. dubna 2012, s. 44. Tento dokument byl Kontrolnímu úřadu zaslán jako příloha 4 (dokument č. 688216) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (20)  Tamtéž.

         (21)  Obchodní profil regionálního seskupení cestovního ruchu Visit Trondheim AS například uváděl, že společnost nemá přinášet vlastníkům přímý hospodářský prospěch (volný překlad). V norštině: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte“ (zdůraznění přidáno). Viz veřejně dostupné informace na stránkách centrálního koordinačního registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund. Odkaz je k dispozici na internetu na adrese: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209
      Co se týká organizace spravující destinace Visit Sørlandet AS, uvádí se, že činnosti společnosti nemají podílníkům přinášet zisk. V norštině: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap“ (zdůraznění přidáno). Viz obchodní profil společnosti, k dispozici na stránkách centrálního koordinačního registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund, k dispozici na internetu na adrese: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

         (22)  Definováno jako „systémy, které prostřednictvím různých kanálů a platforem konsolidují a distribuují celou škálu produktů cestovního ruchu, obecně se starají o určitý region a podporují činnosti organizace spravující destinace v tomto regionu. Systém DMS se snaží uplatňovat přístup orientovaný na zákazníky s cílem spravovat a propagovat destinaci jako ucelenou entitu, obvykle podává spolehlivé informace týkající se destinace, umožňuje rezervace v reálném čase, poskytuje nástroje pro správu destinací a věnuje zvláštní pozornost malým a nezávislým dodavatelům v odvětví cestovního ruchu“. Definice systému „DMS“ je k dispozici na adrese http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system

         (23)  Pojem „společnosti spravující destinace“ se v odvětví cestovního ruchu používá pro společnosti poskytující profesionální služby, které nabízejí místní znalosti, odborné schopnosti a zdroje a specializují se na navrhování a realizaci různých akcí, činností, zájezdů, dopravy atd. Tento pojem odkazuje obecně na společnosti poskytující profesionální služby v odvětví cestovního ruchu.

         (24)  Dopis společnosti IN ze dne 20. prosince 2013 (dokument č. 694258). V roce 1903 bylo založeno Národní sdružení cestovního ruchu, což byl společný orgán státu, obcí a soukromých zúčastněných stran v odvětví cestovního ruchu, a toto sdružení vykonávalo činnost až do roku 1984. Od té doby pokračovala v propagačním úsilí Národního sdružení cestovního ruchu nadace NORTRA, která v roce 1999 změnila název na NTC. Od roku 2004 vykonává úkoly nadace NTC společnost IN, a to po sloučení těchto dvou subjektů. Další informace o subjektech, které jsou tradičně pověřeny propagací Norska jako prázdninové destinace, byly uvedeny rovněž v dopise společnosti IN ze dne 20. prosince 2013 (dokument č. 694258).

         (25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, s. 14. K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf
      Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf
      Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. K dispozici na adrese: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

         (26)  Viz dokument „Governments' tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry“ (Vládní strategie v oblasti cestovního ruchu. Cenné zkušenosti. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 18. prosince 2007. Příloha 1 (dokument č. 688214) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (27)  Tamtéž, podnadpis 7.5. „Visitnorway.com“, s. 68.

         (28)  Viz dokument „The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.“ (Vládní strategie pro odvětví cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Norské ministerstvo obchodu a průmyslu. 10. dubna 2012. Příloha 4 (dokument č. 688216) dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213). K dispozici na internetu na adrese: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

         (29)  Pokud jde o další informace, viz projektový plán týkající se nové vnitrostátní struktury cestovního ruchu vyhotovený Ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu (verze 1.2 ze dne 20. června 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

         (30)  Viz pozn. pod čarou č. 25.

         (31)  V rozhodnutí o rozpočtu na rok 2014 se uvádí: „Innovation Norway dále rozvíjí národní portál cestovního ruchu na internetových stránkách visitnorway.com. […]“.

         (32)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (33)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (34)  Na rozdíl od služeb databáze společnosti IN je řešení podniku New Mind | tellU nabízeno všem společnostem v odvětví cestovního ruchu (nikoli jen regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace) a distribuuje informace zadané do databáze prostřednictvím řady různých mediálních kanálů současně.

         (35)  Společnost IN ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775) objasnila, že všem regionálním seskupením cestovního ruchu a organizacím spravujícím destinace nabízí stejnou dohodu (Kontrolnímu úřadu byla zaslána kopie vzoru této dohody). Několik regionálních seskupení cestovního ruchu a organizací spravujících destinace však nemělo o podpis nadstandardních dohod zájem kvůli omezením, která společnost IN ukládá. Například: i) mnoho organizací spravujících destinace považuje profilování jejich regionu ve společném vnitrostátním rámci, na stránkách visitnorway.com, za odtažité, ii) editor společnosti IN může zablokovat nebo změnit obsah, který nadstandardní partner zveřejnil na jejích stránkách, pokud by existoval střet zájmů nebo pokud by obsah neodpovídal profilu stránek visitnorway.com, iii) v případě, že organizace spravující destinace zruší své vlastní stránky, přijde o název domény atd.

         (36)  Regionální seskupení cestovního ruchu bylo založeno v roce 2010 jako regionální podnik pro Aust-Agder a Vest-Agder. Podnik vlastní krajské a místní orgány a některé soukromé společnosti, například Color Line, Fjord Line, Amusement Park, atd. Viz dokument„The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry.“ (Vládní strategie pro odvětví cestovního ruchu. Destinace Norsko. Národní strategie pro odvětví cestovního ruchu). Viz poznámka pod čarou č. 19. Další informace o společnosti jsou uvedeny v centrálním koordinačním registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund, k dispozici na adrese http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

         (37)  Organizace Visit Trondheim AS byla založena v roce 1989 s cílem rozvíjet odvětví cestovního ruchu v Trondheimu. Jejími podílníky jsou: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) a další (73,11 %).
      Podle jejího obchodního profilu: „Visit Trondheim je společnost spravující turistické destinace pro organizace, instituce, podniky a vládní orgány, jejichž zájmy jsou spojeny s odvětvím cestovního ruchu v Trondheimu a regionu Trondheim. Rozvoj turistické destinace se uskutečňuje v koordinaci s rozvojem komunity, podnikání a cestovního ruchu. Organizace Visit Trondheim stanoví a poskytuje hostingové služby a profilový marketing a rovněž nabízí a propaguje Trondheim a region Trondheim jako destinaci cestovního ruchu, konferencí, kultury a jiných akcí a přispívá k jejich rozvoji. Organizace Visit Trondheim zajistí, aby všechny zúčastněné strany táhly za jeden provaz tak, aby Trondheim dosáhl požadovaného postavení jakožto turistická destinace a svých cílů, pokud jde o přitažlivost a dobrou pověst. Cílem společnosti není přinášet vlastníkům přímý hospodářský prospěch. Při likvidaci společnosti se veškerý zisk použije na realizaci cílů společnosti“ (volný překlad). Další informace o společnosti jsou uvedeny v centrálním koordinačním registru pro právní subjekty, který je součástí rejstříků Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

         (38)  URL je zkratka pro Uniform Resource Locator. URL je formátovaný textový řetězec používaný internetovými prohlížeči, poštovními klienty a jiným softwarem k určení síťového zdroje na internetu.

         (39)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688213).

         (40)  Druhý dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215). Viz rovněž odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (41)  Na obr. 2 definováno jako „DMO specific“ (specifické pro organizaci spravující destinace).

         (42)  Na obr. 2 definováno jako „new structure“ (nová struktura).

         (43)  Na obr. 2 definováno jako „standard presentation“ (standardní prezentace).

         (44)  Na obr. 2 definováno jako „generic marketing“ (obecný marketing).

         (45)  Podle stěžovatele: „poskytování infrastrukturních služeb IT platformy pro odvětví cestovního ruchu doposud nepatřilo k činnostem společnosti IN“. Stížnost (dokument č. 678002), s. 8.

         (46)  Podle Soudního dvora v rozsudku ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, nepředstavuje vyrovnávací platba za služby splňující čtyři kritéria uvedená v bodech 89–93 rozsudku státní podporu.

         (47)  Pokud jde o další podrobnosti o stížnosti, viz rozhodnutí o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění.

         (48)  E-mail ze dne 15. listopadu 2013 (dokument č. 690346).

         (49)  Další podrobnosti viz 61. a 62. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

         (50)  Další podrobnosti viz 115. až 126. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

         (51)  Další informace o odůvodnění Kontrolního úřadu, pokud jde o slučitelnost, viz 129. až 137. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

         (52)  Další informace od stěžovatele (e-mail stěžovatele ze dne 13. ledna 2015 (dokument č. 734800)).

         (53)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (54)  Tamtéž.

         (55)  Norské orgány zaslaly Kontrolnímu úřadu jako přílohu 2 jejich odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720777) anglický překlad dokumentu nazvaného „Review of the allocation for business development and administration in IN“ (Přezkum rozdělení na rozvoj podnikání a správu ve společnosti IN) (kapitola 2421, bod 70). Nákladový model je založen na počtu hodin, které společnost IN vynaloží při poskytování placených služeb.

         (56)  Norské orgány netvrdí, že státní podpora neexistuje na základě použití podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark, nýbrž že by se měl vzít v úvahu smysl rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu, pokud jde o závěr ohledně slučitelnosti údajných opatření státní podpory.

         (57)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

         (58)  Norské orgány objasnily, že stránka visitnorway.com poskytuje obecné informace a informace o produktech. Obecné informace se týkají informací obecného zájmu, jako jsou zprávy o polární záři atd. Informace o produktech se týkají konkrétních obchodních činností, tj. hotelů, činností v odvětví cestovního ruchu atd. Viz 48. bod odůvodnění.

         (59)  Příloha I dopisu společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014. Vyjádření k připomínkám podniku New Mind | tellUs (dokument č. 730560).

         (60)  Doplňkové informace od stěžovatele. E-mail od stěžovatele ze dne 13. ledna 2015 (dokument č. 734800).

         (61)  Pokud jde o odpověď norských orgánů na e-mail stěžovatele ze dne 13. ledna 2015, viz poznámka pod čarou výše (dokument č. 742759).

         (62)  Rozsudky ve věcech Belgie v. Komise (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, bod 25 a France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV a T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, bod 186.

         (63)  Rozsudky ve věcech Höfner a Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, body 21–23; Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428 a Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, Sb. rozh. ESVO 2008, s. 62, bod 78.

         (64)  Rozsudek ve věci Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 108.

         (65)  Rozsudek ve věci Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, bod 11.

         (66)  Hospodářské a nehospodářské činnosti mohou v rámci téhož odvětví existovat společně a někdy mohou být poskytovány stejnou organizací. V tomto případě je nutno dotyčný subjekt pokládat za podnik pouze s ohledem na jeho hospodářské činnosti. Viz rozsudek ve věci Komise v. Itálie, C-118/85, EU:C:1987:283, bod 7. Viz rovněž rozhodnutí Komise 2006/225/ES ze dne 2. března 2005 o režimu podpory uskutečněném Itálií na restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání (Úř. věst. L 81, 18.3.2006, s. 25), 43.bod odůvodnění.

         (67)  K dispozici na adrese: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV&regj_oss=1

         (68)  Viz rozsudek ve věci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. Komise, C-205/03, EU:C:2006:453, bod 26.

         (69)  Stanovisko generálního advokáta ve věci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. Komise, C-205/03, EU:C:2005:666, bod 31.

         (70)  Viz rozsudky ve věcech Pavel Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428, bod 76 a Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, bod 20.

         (71)  Rozsudek ve věci Norsko v. Kontrolní úřad ESVO, E-6/98, Sb. rozh. ESVO 1998, s. 242, bod 34. Viz rovněž rozsudky ve věcech Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 a C-107/09, EU:C:2011:732 a Francie v. Komise, C-241/94, EU:C:1996:353, body 19 a 20.

         (72)  Rozsudek ve věcech Ladbroke Racing v. Komise, T-67/94, EU:T:1998:7, bod 52 a SIC v. Komise, T-46/97, EU:T:2000:123, bod 83.

         (73)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P a C-94/01P, EU:C:2003:388, bod 40.

         (74)  Viz např. rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 84/15/KOL týkající se údajného křížového subvencování námořních kurzů poskytovaných norskou společností Redningsselskapet a univerzitou TromsØ (Úř. věst. C 193, 11.6.2015, s. 9, k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); č. 142/03/KOL týkající se reorganizace a převodu veřejných prostředků Institutu pro výzkum práce (Úř. věst. C 248, 16.10.2003, s. 6); č. 343/09/KOL ohledně převodů majetku provedených samosprávnou obcí Time a týkajících se nemovitostí č. 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 72); č. 496/13/COL týkající se financování koncertní haly a konferenčního centra Harpa (Úř. věst. L 172, 12.6.2014, s. 36), 56. bod odůvodnění a rozhodnutí v něm citovaná, a č. 174/13/KOL týkající se financování sběru komunálního odpadu (Úř. věst. C 263, 12.9.2013, s. 5). Rovněž v pokynech ke státní podpoře výzkumu, vývoje a inovací se uvádí: „Pokud tentýž subjekt provádí činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak se na veřejné financování nehospodářských činností čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vztahovat nebude, lze-li oba uvedené druhy činností, jakož i příslušné náklady, financování a příjmy jasně oddělit tak, že je účinně zabráněno křížovému subvencování hospodářských činností. Dokladem o náležitém rozdělení nákladů, financování a příjmů mohou být roční finanční výkazy příslušného subjektu“ (bod 18, zdůraznění přidáno).

         (75)  Tyto podmínky jsou stanoveny ve směrnici o průhlednosti (směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17)), začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 55/2007 ze dne 8. června 2007 (Úř. věst. L 266, 11.10.2007, s. 15 a dodatek EHP č. 48, 11.10.2007, s. 12)).

         (76)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

         (77)  Odkazuje se na obrázek uvedený v dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215).

         (78)  Kontrolní úřad podotýká, že náklady na vývoj byly zohledněny v rozpočtu společnosti IN na rok 2013, což je rok, ve kterém vznikly. Viz další informace ve 113. až 115. bodě odůvodnění.

         (79)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (80)  Příloha e-mailu společnosti IN pro Kontrolní úřad ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

         (81)  Příloha 2 e-mailu společnosti IN ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

         (82)  Příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778).

         (83)  Aktivované náklady jsou vykázány v rámci fixního aktiva v rozvaze společnosti místo toho, aby byly zaúčtovány do výdajů v období, ve kterém vznikly. Neaktivované náklady proto představují výdaj pouze v roce, ve kterém jsou vynaloženy.

         (84)  Kopie standardu NRS 19 byla Kontrolnímu úřadu zaslána jako příloha II dopisu ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

         (85)  Podle judikatury není opatření, které je potenciálně dostupné všem podnikům, selektivní. Viz mimo jiné rozsudek ve věci Německo v. Komise C-156/98, EU:C:2000:467, bod 22.

         (86)  Kontrolní úřad podotýká, že od roku 2013 se tato metoda uplatňuje jednotně na všechny nadstandardní dohody, včetně dohod týkajících se prvních dvou pilotních projektů, tj. VisitSØrlandet a VisitTrondheim. V příloze 4 odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720779) poskytla společnost IN Kontrolnímu úřadu kopie všech podepsaných nadstandardních dohod o partnerství.

         (87)  Model úplných hodinových nákladů se liší od modelu základních nákladů, kde lze od celkových nákladů odečíst některé společné náklady. Tento model společnost IN v rámci dohod o partnerství neuplatňovala. Společnost IN objasnila, že od přijetí pokynů pro platby uživatelů od roku 2011 byl tento model odložen. Metoda úplných nákladů se používá u všech služeb společnosti IN, pokud mohou stejnou službu poskytovat i soukromé subjekty (dokument č. 720775, odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení).

         (88)  Procentní podíl času vynaloženého zaměstnanci na projekt je rovněž stanoven předem (dokument č. 720778, příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení).

         (89)  Kontrolní úřad bere na vědomí, že v roce 2013 byly podepsány pouze pilotní projekty.

         (90)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

         (91)  V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775) společnost IN podrobněji objasnila, že regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace byly do projektu nové struktury zapojeny od roku 2013. Regionální seskupení cestovního ruchu a organizace spravující destinace investovaly rovněž čas a zdroje. Jejich přímé zapojení a účast na projektu odůvodňuje snížení hodinové sazby na nižší úroveň, než je obecná hodinová sazba počítaná společností IN. Úplný seznam dodatečných nákladů na pilotní projekty byl Kontrolnímu úřadu předložen jako příloha 6 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720781).

         (92)  Tato metoda stanovení cen je používána i ostatními soukromými společnostmi, které na trhu působí. Informace o této metodě přidělování nákladů jsou k dispozici na internetu na adrese: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html nebo http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Jedná se například o metodu, kterou u některých svých služeb používá Google (informace k dispozici na adrese https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

         (93)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (94)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

         (95)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 20. května 2015 (dokument č. 757843). Kopie účetní závěrky byla Kontrolnímu úřadu předložena jako příloha dopisu společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215) a příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778).

         (96)  E-mail společnosti IN určený Kontrolnímu úřadu ze dne 20. května 2015 (dokument č. 757843).

         (97)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775). Viz rovněž e-mail společnosti IN ze dne 14. dubna 2015 (dokument č. 753927).

         (98)  Rozsudek ve věci EPAC v. Komise, T-204/97 a T-270/97, EU:T:2000:148, bod 122.

         (99)  Rozsudek ve věci Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen v. Komise (West-LB), T-228/99 a T-233/99, EU:T:2006:405, bod 207.

         (100)  Rozsudek ve věci West-LB, viz výše, bod 314 a ve věci Itálie v. Komise (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22.

         (101)  Rozsudek ve věci Chronopost SA v. Komise, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

         (102)  Oddíl 1 bod 2 pokynů pro výrobní odvětví, který stanoví: „Tato kapitola se zaměřuje na straně jedné na akt uvedený v bodě 1 přílohy XV Dohody o EHP (dále jen směrnice o průhlednosti) a na straně druhé rozvíjí zásadu, že pokud stát poskytuje financování společnosti za situace, která by nebyla použitelná pro investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství, činí tak v rozporu se zásadou investora v tržním hospodářství a jedná se o státní podporu“. Pokyny pro výrobní odvětví jsou k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (Úř. věst. L 274, 26.10.2000, dodatek EHP č. 48 z téhož dne).

         (103)  Tamtéž, bod 1 s nadpisem „Použitelnost zásady investora v tržním hospodářství v praxi“.

         (104)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (105)  To je v souladu s pověřením uděleným s ohledem na veřejné služby. Například v pokynech k veřejnoprávnímu vysílání se Kontrolní úřad domníval, že v těchto případech není přiměřené prvek zisku do výše náhrady za plnění poslání veřejné služby zahrnout. Co se naopak týče hospodářských činností, je prvek zisku představující spravedlivou odměnu za kapitál s přihlédnutím k riziku přiměřený. Viz bod 72 pokynů.

         (106)  Společnost IN poskytuje prostřednictvím platformy visitnorway.com služby hospodářské i nehospodářské povahy. Celkový provoz platformy nemusí nutně přinášet zisk. Oblast působnosti tohoto rozhodnutí je však omezena na posouzení toho, zda společnost IN dosahuje přiměřeného zisku u služeb hospodářské povahy. Údaje týkající se poskytování služeb nehospodářské povahy jsou mimo oblast působnosti pravidel státní podpory.

         (107)  Příloha 3 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720778). Kontrolnímu úřadu byly předloženy podrobné tabulky v Excelu týkající se nákladů spojených s nadstandardními dohodami o partnerství a ekonomického modelu přidělování nákladů (dokument č. 727330).

         (108)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (109)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

         (110)  Rozsudek ve věci Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, bod 70. Podle Soudního dvora „je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (bod 71).

         (111)  Dokument č. 720781.

         (112)  Judikatura akceptuje to, že veřejné podniky mohou usilovat o maximalizaci zisku v dlouhodobém horizontu. Viz rozsudky ve věcech Itálie v. Komise (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22; Itálie v. Komise (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, bod 20 a Ciudad de la Luz v. Komise, T-319/12 a T-321/12, EU:T:2014:604, bod 41.

         (113)  Tribunál zdůrazňuje, že je nutné, aby veřejné podniky prokázaly ekonomickou opodstatněnost svých projektů. Viz rozsudek ve věci Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, bod 84.

         (114)  Rozsudek ve věcech van der Kooy BV, 67/85, 68/85 a 70/85, EU:C:1988:38, body 29 a 30 a Belgie v. Komise, C-56/93, EU:C:1996:64, bod 10.

         (115)  V rozhodnutí ve věci SFMI–Chronopost dospěla Komise k závěru, že není neobvyklé, pokrývají-li v počátečním období platby nového podniku za logistickou a obchodní pomoc poskytovanou mateřskou společností pouze variabilní náklady. (Rozhodnutí Komise 98/365/ES ze dne 1. října 1997 týkající se údajné státní podpory, kterou Francie poskytla společnosti SFMI–Chronopost, Úř. věst. L 164, 9.6.1998, s. 37).

         (116)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

         (117)  Viz odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (118)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215) a odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (119)  Příloha 7 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720782).

         (120)  Odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775).

         (121)  Příloha 7 odpovědi společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720782).

         (122)  Dopis společnosti IN ze dne 28. října 2013 (dokument č. 688215).

         (123)  Rozsudky ve věcech WestLB v. Komise, bod 254 a Ciudad de la Luz v. Komise, bod 44.

         (124)  Dopis společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730559).

         (125)  Kopie odpovědi společnosti NetNames byla Kontrolnímu úřadu zaslána (příloha III) v dopise společnosti IN ze dne 24. listopadu 2014 (dokument č. 730560).

         (126)  Rozsudky ve věcech Van Landewyck, 209/78 až 215/78 a 218/78, EU:C:1980:248, bod 88; FFSA a další, C-244/94, EU:C:1995:392, bod 21 a MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, body 27 a 28.

         (127)  Odkazuje se na e-mail společnosti IN ze dne 17. dubna 2015 (dokument č. 754218) a odpověď společnosti IN na rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 720775), oddíl 4.3.3.2.