               6.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 86/214

         P8_TA(2016)0273
   Nevyslovení námitky proti aktu v přenesené pravomoci: regulační technické normy pro vhodná opatření, systémy a postupy pro účastníky trhu zpřístupňující vnitřní informace, kteří provádějí sondování trhu
   Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 17. května 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o regulační technické normy pro vhodná opatření, systémy a postupy pro účastníky trhu zpřístupňující vnitřní informace, kteří provádějí sondování trhu (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))
   (2018/C 086/41)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2016)02859),

               —

               s ohledem na dopis Komise ze dne 18. května 2016, kterým Komise žádá Parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti nařízení přenesené pravomoci,

               —

               s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru předsedovi Konference předsedů ze dne 31. května 2016,

               —

               s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1) („nařízení o zneužívání trhu“), a zejména na čl. 11 odst. 9 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

               —

               s ohledem na doporučení k rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru,

               —

               s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 8. června 2016, nebyla vyslovena žádná námitka,

               A.

               vzhledem k tomu, že v čl. 39 odst. 2 nařízení o zneužívání trhu se uvádí, že řada ustanovení tohoto nařízení, včetně čl. 11 odst. 1 až 8, se má použít od 3. července 2016 a že v souladu s tímto ustanovením rovněž čl. 7 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci stanoví, že se má použít od téhož data;

               B.

               vzhledem k tomu, že na základě čl. 11 odst. 9 nařízení o zneužívání trhu je orgán ESMA zmocněn k tomu, aby vypracoval návrhy regulačních technických norem ke stanovení vhodných opatření, postupů a požadavků pro vedení záznamů pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8 tohoto článku; vzhledem k tomu, že na základě čl. 11 odst. 9 nařízení o zneužívání trhu je Komise zmocněna k tomu, aby přijímala regulační technické normy v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2) („nařízení o orgánu ESMA“);

               C.

               vzhledem k tomu, že Komise přijala dne 17. května 2016 nařízení v přenesené pravomoci v souladu s výše uvedeným zmocněním; vzhledem k tomu, že v nařízení v přenesené pravomoci jsou uvedeny důležité podrobnosti o postupech, které mají účastníci trhu uplatňovat, když provádějí sondování trhu;

               D.

               vzhledem k tomu, že nařízení v přenesené pravomoci může vstoupit v platnost na konci období jeho přezkumu ze strany Parlamentu a Rady, nevznese-li ani Parlament ani Rada námitku, nebo pokud Parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitku nevysloví;

               E.

               vzhledem k tomu, že lhůta pro přezkum stanovená v čl. 13 odst. 1 nařízení o orgánu ESMA je tři měsíce ode dne oznámení regulační technické normy, leda že by regulační technická norma přijatá Komisí byla shodná s návrhem regulační technické normy přijaté orgánem ESMA; v takovém případě činí lhůta pro přezkum jeden měsíc;

               F.

               vzhledem k tomu, že v návrhu regulační technické normy přijatém orgánem ESMA byly provedeny změny, jako je doplnění dvou nových bodů odůvodnění a řada změn v článku 3 a čl. 6 odst. 3, jakož i v ustanovení o vstupu v platnost a o použitelnosti; vzhledem k tomu, že v důsledku těchto změn nelze nařízení v přenesené pravomoci považovat za totéž jako návrh regulační technické normy přijímaný orgánem ESMA ve smyslu čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce nařízení o orgánu ESMA; vzhledem k tomu, že se tudíž použije tříměsíční lhůta pro vyslovení námitek stanovená v čl. 13 odst. 1 prvním pododstavci nařízení o orgánu ESMA a že tato lhůta tedy vyprší dne 17. srpna 2016;

               G.

               vzhledem k tomu, že k zajištění bezproblémového a včasného provedení právní úpravy týkající se zneužívání trhu do 3. července 2016 je nutné, aby účastníci trhu a příslušné orgány přijaly co nejdříve, v každém případě do 3. července 2016, nezbytná opatření a zavedly vhodné systémy, a to v souladu s nařízením v přenesené pravomoci;

               H.

               vzhledem k tomu, že nařízení v přenesené pravomoci by tedy mělo vstoupit v platnost nejpozději do 3. července 2016, než dne 17. srpna 2016 vyprší lhůta pro přezkum;

               I.

               vzhledem k tomu, že ustanovení nařízení v přenesené pravomoci jsou v zásadě v souladu s cíli Parlamentu, které jsou uvedeny v nařízení o zneužívání trhu a byly formulovány v průběhu následného neformálního dialogu jako součást přípravné práce na přijetí nařízení v přenesené pravomoci, a jsou zejména v souladu se záměrem Parlamentu poskytnout příslušným orgánům kompletní soubor záznamů všech informací zjištěných během sondování trhu;

               1.

               prohlašuje, že proti nařízení v přenesené pravomoci nevysloví námitku;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

      (1)  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2018/341 ze dne 27. září 2017 o režimu státních podpor SA.34433 (2012/C) (ex 2012/NN) zavedeném Francií – daň ve prospěch vnitrostátního subjektu zabývajícího se produkty zemědělství a mořského rybolovu (FranceAgriMer) – článek 25 zákona č. 2005-1720 ze dne 30. prosince 2005 (oznámeno pod číslem C(2017) 4431)

text:
               8.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 65/28

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/341
   ze dne 27. září 2017
   o režimu státních podpor SA.34433 (2012/C) (ex 2012/NN) zavedeném Francií – daň ve prospěch vnitrostátního subjektu zabývajícího se produkty zemědělství a mořského rybolovu (FranceAgriMer) – článek 25 zákona č. 2005-1720 ze dne 30. prosince 2005

         (oznámeno pod číslem C(2017) 4431)

   (Pouze francouzské znění je závazné)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
   poté co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným článkem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   I.   POSTUP

               (1)

               V odpověď na stížnost požádala Komise faxem ze dne 28. listopadu 2011 francouzské orgány o sdělení veškerých informací nezbytných pro přezkoumání daně ve prospěch vnitrostátního subjektu zabývajícího se produkty zemědělství a mořského rybolovu (FranceAgriMer), stanovené článkem 25 zákona č. 2005-1720 ze dne 30. prosince 2005 (dále jen „daň“), s ohledem na články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Francouzské orgány měly na předložení dotčených informací lhůtu jednoho měsíce.

               (2)

               Dopisem ze dne 11. prosince 2011 Francie požádala Komisi o prodloužení uvedené lhůty do 1. února 2012.

               (3)

               Faxem ze dne 12. prosince 2011 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.

               (4)

               Francie zaslala Komisi informace vyžádané dne 28. listopadu 2011 e-mailem ze dne 14. února 2012.

               (5)

               Faxem ze dne 5. března 2012 oznámila Komise francouzským orgánům otevření spisu o neoznámené podpoře pod číslem SA.34433 (2012/NN), neboť uplatňování této daně bylo zahájeno, aniž by byla Komisi oznámena podpora podle čl. 108 odst. 3 SFEU a aniž by byla Komisí schválena. Faxem ze dne 14. června 2012 oznámila Komise francouzským orgánům rozšíření oblasti působnosti daného spisu vzhledem k tomu, že analýza dostupných informací odhalila nesprávné použití nařízení de minimis, které opatření, jež by při uplatnění příslušného nařízení de minimis nepředstavovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, přeměnilo na neoznámenou podporu.

               (6)

               Dopisem ze dne 4. října 2012 (1) informovala Komise Francii o svém rozhodnutí ze dne 3. října 2012 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, pokud jde o využívání této daně. Vyzvala francouzské orgány, aby do jednoho měsíce předložily své připomínky k zahájení řízení.

               (7)

               Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k tomuto opatření.

               (8)

               Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky.

               (9)

               E-mailem ze dne 16. října 2012 požádala Francie Komisi o prodloužení lhůty pro zaslání odpovědi Francie na zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU o jeden měsíc (do 4. prosince 2012).

               (10)

               Faxem ze dne čtvrtek 18. října 2012 Komise požadované prodloužení lhůty poskytla.

               (11)

               E-mailem ze dne 5. prosince 2012 oznámila Francie Komisi svou odpověď na zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

               (12)

               Po přezkoumání této odpovědi se útvary Komise a francouzské orgány dne 12. prosince 2012 sešly s cílem objasnit některé body daného spisu. Po tomto jednání požádala Komise faxem ze dne 15. ledna 2013 o doplňující informace.

               (13)

               E-mailem ze dne 18. února 2013 zaslala Francie Komisi dopis obsahující doplňující informace vyžádané dne 15. ledna 2013. Francouzské orgány sdělily nové informace dne 23. června 2016 v odpovědi na žádost Komise ze dne 8. října 2015 a dne 20. ledna 2017 v odpovědi na žádost Komise ze dne 19. října 2016.

         II.   POPIS

               (14)

               Ustanovením článku 25 zákona č. 2005-1720 ze dne 30. prosince 2005 (opravný finanční zákon pro rok 2005) se zavádí daň ve prospěch subjektu FranceAgriMer s cílem financovat opatření, která tento subjekt provádí ve prospěch trhu s mléčnými výrobky. Jeho nejnovější konsolidovaná verze je ze dne 1. ledna 2012.

               (15)

               Povinnost odvádět tuto daň mají producenti kravského mléka, kteří skladují individuální referenční množství pro přímý prodej ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 (3), jakož i odběratelé mléka. Opírá se o:

                           —

                           množství kravského mléka dodaného producentem ve formě mléka během dvanáctiměsíčního období před 1. dubnem každého roku (dále jen „referenční období“), které překračuje referenční množství oznámené subjektem FranceAgriMer tomuto producentovi pro dodávky mléka v tomto období (v tomto případě oznamuje FranceAgriMer výši splatné daně každému odběrateli, kterému daný producent dodal své mléko, a tento odběratel uhradí subjektu FranceAgriMer v měsíci následujícím po tomto oznámení výtěžek z daně vybrané od producentů, kteří mu mléko dodávají),

                           —

                           množství prodaného nebo postoupeného kravského mléka nebo kravského mléka použitého k produkci mléčných výrobků prodaných nebo postoupených producentem v průběhu referenčního období, které překračuje referenční množství oznámené tomuto producentovi pro přímý prodej během tohoto období (v tomto případě oznamuje FranceAgriMer částku dlužné daně každému producentovi, který uskutečnil přímý prodej, a daný producent uhradí výtěžek z daně, kterou je povinen odvést, společnosti FranceAgriMer v měsíci následujícím po tomto oznámení).

               (16)

               Tato daň může být předmětem kumulativních náhrad (4). Uskutečnění zdanitelného plnění představuje dodávka mléka či přímý prodej mléka nebo mléčných výrobků během referenčního období. Například článek 4 vyhlášky ze dne 17. srpna 2010 o výběru daně uložené odběratelům a producentům mléka, kteří překročili svou individuální kvótu na dodávky v hospodářském roce 2009–2010, stanoví, že v rámci dostupnosti zjištěné na vnitrostátní úrovni na konci hospodářského roku 2009–2010 proplácí subjekt FranceAgriMer odběratelům část daně dlužné producenty, kteří jim dodávají mléko, podle těchto podmínek:

                           —

                           všichni producenti obdrží náhradu ve výši 1 % své kvóty (5),

                           —

                           producenti, jejichž individuální kvóta je nižší nebo rovna 160 000 litrům, obdrží navíc náhradu v maximální výši 2 866 EUR, která odpovídá množství 10 000 litrů,

                           —

                           producenti, jejichž kvóta se pohybuje mezi 160 000 a 169 000 litry, mají nárok na doplňkovou náhradu, která je stanovena tak, aby jim umožnila dosáhnout 171 600 litrů.

               (17)

               Pokud je producent odpovědný za úhradu dávky stanovenou v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1788/2003, nevzniká mu ve vztahu k dotyčným množstvím daňová povinnost. Podle tohoto ustanovení se od 1. dubna 2004 na jedenáct po sobě následujících dvanáctiměsíčních období zavádí dávka z množství kravského mléka a jiných mléčných výrobků, které jsou uváděno na trh během dotčeného období dvanácti měsíců a které překračuje vnitrostátní referenční množství.

               (18)

               Sazba daně za 100 kilogramů mléka je stanovena na 28,54 EUR za hospodářský rok 2006–2007 a na 27,83 EUR za následující hospodářské roky.

               (19)

               Výtěžek z daně se použije k financování úplného nebo částečného přerušení mlékárenské činnosti prostřednictvím podpory na přerušení mlékárenské činnosti. Konkrétně to znamená, že příjemce obdrží náhradu za litr od veřejného orgánu FranceAgriMer. Dalšími zdroji financování podpory na přerušení mlékárenské činnosti jsou prostředky pocházející ze systému konkrétních převodů kvót bez pozemků (dále jen konkrétní „převody bez pozemků“) (6), ze státního rozpočtu a případně i z prostředků místních samospráv. Část výtěžku z daně byla použita rovněž na podporu mlékárenských společností, které byly v hospodářském roce 2007–2008 nuceny zlikvidovat mléko kontaminované polychlorovanými bifenyly (PCB). Podle francouzských orgánů byla tato finanční podpora poskytnuta v rámci režimu de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (7).

               (20)

               Výše podpory na přerušení mlékárenské činnosti se vypočte na následujícím základě:

                           EUR/litr

                           2010–2011

                           2011–2012

                           2012–2013

                           2013–2014

                           až po 100 000  litrů

                           0,15

                           0,1125

                           0,075

                           0,0375

                           100 001  až 150 000  litrů

                           0,08

                           0,06

                           0,04

                           0,02

                           150 001  až 200 000  litrů

                           0,05

                           0,0375

                           0,025

                           0,0125

                           nad 200 000  litrů

                           0,01

                           0,0075

                           0,005

                           0,0025

               (21)

               Výtěžek z daně a jeho využití se až do hospodářského roku 2010–2011 vyvíjely takto:

                           (v EUR)

                           Hospodářský rok

                           Vybraná daň

                           Podpory na přerušení mlékárenské činnosti financované z této daně

                           Podpory na přerušení mlékárenské činnosti financované z jiných daní

                           Z toho konkrétní převody bez pozemků

                           Podpora na přerušení mlékárenské činnosti celkem

                           Jiné akce financované z této daně

                           2005/2006

                           17 080 881

                           Žádný program podpory na přerušení mlékárenské činnosti

                           2006/2007

                           11 858 443

                           12 851 977

                           21 509 339

                           21 454 252

                           34 361 316

                           2007/2008

                           2 959 456

                           13 228 140

                           33 848 558

                           32 798 510

                           47 076 698

                           1 260 753

                           2008/2009

                           17 183 670

                           2 571 271

                           23 411 722

                           21 311 722

                           25 982 992

                           2009/2010

                           10 093 611

                           17 909 294

                           12 349 799

                           12 349 799

                           30 259 093

                           2010/2011

                           12 629 142

                           9 904 398

                           18 021 681

                           18 021 681

                           27 926 079

                           Celkem

                           71 805 202

                           56 465 080

                           109 141 098

                           105 935 964

                           165 606 178

         III.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

               (22)

               Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy z těchto důvodů:

                           —

                           ukázalo se, že již samotný výběr daně obsahuje prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, neboť obsahoval náhrady, které se nejevily jako odůvodněné logikou zavedeného daňového systému; navíc se tyto prvky podpory nejevily jako odůvodnitelné s ohledem na pravidla státní podpory platná pro odvětví zemědělství,

                           —

                           přerušení mlékárenské činnosti financované zejména předmětnou daní mohlo být částečné nebo úplné; podle pravidel pro státní podporu v odvětví zemědělství lze podporu na přerušení činnosti vykazovat jako slučitelnou s vnitřním trhem pouze v případě, že se jedná o úplné přerušení veškeré zemědělské činnosti obchodní povahy,

                           —

                           část daně byla použita na financování likvidace mléka kontaminovaného polychlorovanými bifenyly v rámci režimu de minimis vycházejícího z nařízení (ES) č. 1998/2006; přitom nebylo jisté, zda mohlo uvedené nařízení v tomto případě představovat odpovídající právní základ pro poskytnutí podpory de minimis; navíc se při volbě nevhodného právního základu mohl objevit prvek státní podpory, jehož slučitelnost s vnitřním trhem nebyla prokázána,

                           —

                           výběr daně a podpora na přerušení činnosti nemusely být slučitelné se společnou organizací trhu s mlékem nebo by mohly narušit její fungování; podle pravidel pro státní podporu v odvětví zemědělství nemůže být opatření s těmito znaky prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem.

         IV.   PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ

               (23)

               Ve svém dopise zaslaném e-mailem ze dne 5. prosince 2012 francouzské orgány zdůrazňují především to, že v právních předpisech Unie týkajících se společné organizace trhu existuje právní základ pro podpory na přerušení mlékárenské činnosti. Tento právní základ, který tvoří čl. 75 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (8), umožňuje členským státům poskytnout producentům, kteří se zaváží definitivně zcela nebo zčásti ukončit svou produkci mléka, náhradu formou jedné nebo více ročních splátek a takto uvolněné individuální kvóty převést do vnitrostátní rezervy. Podle nich se tento článek použije nezávisle na ostatních ustanoveních týkajících se správy mléčných kvót a uplatňování případné dávky v případě překročení kvóty.

               (24)

               Francouzské orgány s odkazem na postoj Komise, podle něhož financování přerušení mlékárenské činnosti odpovídá prima facie definici státní podpory, následně zdůrazňují, že právní úprava EU před rokem 2007, a zejména nařízení (ES) č. 1788/2003, neobsahuje žádnou výslovnou zmínku o povinnosti oznamování podpor na produkty v odvětví mléka a mléčných výrobků. Uvádějí, že tato situace byla vyjasněna v článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007, který výslovně podřizuje režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti oznamovacímu postupu a že se zcela v dobré víře domnívaly, že tím, že pravidelně předkládají informace o systému náhrad Komisi pomocí dotazníků, dodržují právní předpisy Unie. Podle jejich názoru byla Komise v každém případě o existenci podpor na přerušení mlékárenské činnosti informována, neboť se na ně Francie dotazovala při přezkumu opatření podpory na dobrovolné omezení mlékárenské činnosti v Bretani (podpora N 290/2007 – ARVAL). Svá tvrzení završují tím, že se zavázaly do budoucna tento systém oznamovat (což bylo provedeno, viz 53. bod odůvodnění).

               (25)

               Pokud jde o otázku slučitelnosti podpor na přerušení mlékárenské činnosti s vnitřním trhem, a zejména o připomínku Komise, podle níž není tento režim v souladu s bodem 88 pokynů Společenství o státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (dále jen „pokyny na období 2007–2013“) (9), francouzské orgány tvrdí, že program podpory na přerušení mlékárenské činnosti spadá do oblasti působnosti článku 75 nařízení (ES) č. 1234/2007 a že Komise by měla tuto skutečnost ve své analýze zohlednit. Dále uvádějí, že pouze část spisů producentů, které byly předloženy v rámci žádostí o podpory na přerušení mlékárenské činnosti, se týká přerušení činnosti z důvodu odchodu do důchodu (přibližně 10 % z celkového počtu producentů, kteří jsou příjemci); u těchto spisů byly splněny podmínky úplného a trvalého ukončení veškeré obchodní zemědělské činnosti s konečnou platností. U ostatních producentů se domnívají, že režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti je slučitelný s vnitřním trhem s ohledem na body 143 a 144 pokynů na období 2007–2013 o podpoře na uzavírání produkčních, zpracovatelských a tržních kapacit týkajících se zemědělských produktů.

               (26)

               Pokud jde o body 143 a 144 pokynů na období 2007–2013, francouzské orgány připomínají, že odvětví mléka se nachází v situaci nadměrné kapacity, která je připomínána v 30. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1234/2007, a zdůrazňují, že podle uvedeného nařízení může být přerušení mlékárenské činnosti částečné nebo úplné. Navíc podle nich systém podpory na přerušení mlékárenské činnosti splňuje podmínku, že příjemce podpory poskytuje spoluúčast. Ta je podložena mechanismem konkrétních převodů bez pozemků, který byl zaveden od roku 2006 podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1788/2003. Na základě tohoto mechanismu producenti, kteří jsou příjemci uvolněných referenčních množství mléka, provádějí převody za úplatu podle stanovených sazeb. Producentům převádějícím referenční množství mléka, které mají k dispozici, je vyplacena náhrada vypočtená podle stejné sazby jako podpory na přerušení mlékárenské činnosti. Tato sazba a její propojení s programy podpory na přerušení mlékárenské činnosti jsou každoročně upravovány vyhláškou přijímanou na každý hospodářský rok pro mléko. Podle francouzských orgánů vedou konkrétní převody bez pozemků odvětví, které je příjemcem, k tomu, že poskytuje společné příspěvky k podpoře na přerušení mlékárenské činnosti ve výši nejméně 50 % veřejných výdajů vynaložených na zavedení tohoto režimu. Tento režim podpory kromě toho vylučuje podniky v obtížích, mají k němu přístup všechny hospodářské subjekty za stejných podmínek, nevytváří konkurenční výhodu vzhledem ke své kompenzační povaze, neboť náhrady jsou poskytovány pouze v případě ukončení kvóty, a v žádném případě nevede k nadměrnému vyrovnání kapitálových ztrát a budoucích příjmů vzhledem k tomu, že poskytovaná náhrada se postupně snižuje (během posuzovaného období představovala průměrná náhrada za ukončení 0,083 EUR za litr, zatímco hodnota kvóty za stejné období činila 0,10 EUR za litr).

               (27)

               Pokud jde o náhrady vyplacené po likvidaci mléka kontaminovaného polychlorovanými bifenyly, francouzské orgány zdůrazňují, že rozhodnutí ředitele výboru pro chov dobytka (Office de l'élevage), který zavedl režim podpory určené k náhradě škod hospodářských subjektů, vychází jednak z nařízení (ES) č. 1998/2006, jednak z nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 (10). Nařízení (ES) č. 1998/2006 bylo uplatněno na podpory poskytnuté mlékárnám za likvidaci nakoupeného mléka, které prošlo prvním zpracováním po odběru, zatímco nařízení (ES) č. 1535/2007 bylo uplatněno na financování likvidace syrového mléka od producentů provádějících přímý prodej. V žádném z těchto případů nedošlo k nadměrné kompenzaci utrpěné ztráty.

               (28)

               A konečně pokud jde o náhrady, francouzské orgány tvrdí, že ministerské vyhlášky předpokládaly uplatnění režimu náhrady v jediném případě, a to tehdy, kdy je producent povinen hradit dávku z přebytku z titulu režimu zvláštní daně (Taxe Fiscale Affectée, „TFA“) nebo dávku podle článku 78 nařízení (ES) č. 1234/2007. Toto opatření bylo tedy použitelné v rámci penalizačního režimu, který není možno považovat za preferenční zacházení s hospodářskými subjekty. V případě zjištěného překročení vnitrostátní kvóty by se použil režim náhrad podle čl. 84 odst. 1 uvedeného nařízení. Proto tento systém, i když znamená rozdílnou zátěž pro různé kategorie hospodářských subjektů, nenarušuje hospodářskou soutěž mezi producenty. Producent, který měl k dispozici infrastrukturu a finanční prostředky, které mu umožňovaly produkci nad rámec přidělené kvóty, nebyl ani v případě, že mu byla poskytnuta podpora na větší část daně, znevýhodněn v porovnání s producentem, který mu ani v důsledku snížení daňové zátěže nebyl schopen konkurovat. Podle francouzských orgánů nemohlo dojít ani k ovlivnění obchodu, protože daňový systém byl i nadále omezen na objem vnitrostátní produkce, a pokud snížení zátěže umožnilo některým producentům zvýšit produkci bez finančních důsledků, je to díky tomu, že někteří producenti vyprodukovali méně. Množství mléka, které bylo v konečném důsledku uvedeno na trh, zůstalo stejné a nebylo možné, aby ovlivnilo obchod mezi členskými státy.

               (29)

               Pokud jde o argument Komise, podle kterého skutečnost, že veřejné orgány mohou upravovat náhrady, svědčí o existenci diskrečního zacházení s hospodářskými subjekty nad rámec prostého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií, což může podle Soudního dvora dát individuálnímu použití obecného opatření povahu selektivního opatření (11), francouzské orgány zdůrazňují, že od hospodářského roku 2009–2010 je zavedeno obecné opatření vztahující se na všechny producenty s ohledem na ukončení režimu mléčných kvót, a že limit náhrady ve výši 1 % nebo 2 % není diskriminační, neboť platí pro všechny producenty mléka na základě množství překračujícího individuální kvótu, což je de facto snížení uplatněné daně. Obdobně byla poskytnuta náhrada všem malým producentům z důvodu jejich nestabilní situace (produkční náklady, citlivost na rizika konjunkturního cyklu), aby bylo možno přizpůsobit jejich příspěvek jejich kapacitě a velikosti jejich struktury produkce v souladu s principy progresivního zdanění, které upravují stanovení daňových sazeb. Tito malí producenti jsou producenti, jejichž individuální kvóta představuje maximálně 55 % průměrné individuální kvóty na vnitrostátní úrovni. Celkem představují 25 % producentů a méně než 20 % vnitrostátní kvóty.

               (30)

               Ze všech těchto důvodů a vzhledem k transparentní a veřejné povaze režimu náhrad, jehož prováděcí pravidla byla jednoznačně objasněna ve vyhláškách na konci hospodářského roku zveřejněných v Úředním věstníku Francouzské republiky a sdílených na internetových stránkách decentralizovaných státních útvarů se francouzské orgány domnívají, že režim náhrad nesplňuje kritéria pro opatření státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               (31)

               A konečně francouzské orgány poukazují na to, že náhrady daně TFA byly poskytovány také v hospodářských letech 2007/2007 a 2007/2008 v individuálních případech chovatelům, které postihla katarální horečka ovcí.

         V.   DOPLŇUJÍCÍ PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ

               (32)

               V dopise zaslaném e-mailem ze dne 18. února 2013 (12) francouzské orgány, které byly požádány, aby prokázaly, že byla v plném rozsahu splněna pravidla pro poskytování státní podpory pro odchod do důchodu a přerušení činnosti, poskytly s ohledem na své připomínky, které podaly po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (13) a po zasedání ze dne 12. prosince 2012, následující upřesnění.

      Pokud jde o podpory na přerušení mlékárenské činnosti udělované z titulu přerušení činnosti z důvodu odchodu do důchodu

               (33)

               Podle francouzských orgánů byl přístup k režimu podpory na přerušení mlékárenské činnosti z důvodu odchodu do důchodu umožněn zemědělcům od hospodářského roku 2009–2010 po zrušení vnitrostátního systému předčasného odchodu do důchodu. Prováděcí pravidla tohoto systému byla v souladu s ustanoveními článku 23 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (14) a podmiňovala poskytnutí podpory zejména ukončením veškeré zemědělské činnosti. Tato prováděcí pravidla byla uplatněna rovněž v rámci režimu podpory na přerušení mlékárenské činnosti. V praxi provádějí kontrolu dodržování úplného přerušení mlékárenské činnosti na místě inspektoři, kteří jsou pověřeni kontrolou vzorků z hospodářství vybraných na základě analýzy rizik provedených subjektem FranceAgriMer. Míra kontroly je v souladu s mírou kontroly stanovenou právními předpisy Unie. Podle francouzských orgánů nebyly zjištěny žádné nesrovnalosti.

      Pokud jde o podpory na přerušení mlékárenské činnosti udělované z titulu podpory uzavírání produkčních, zpracovatelských a tržních kapacit

               (34)

               Francouzské orgány připomněly, že režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti lze aktivovat v případě, že producent částečně nebo úplně přeruší svou mlékárenskou činnost v souladu s čl. 75 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 a s bodem 144 písm. f) pokynů na období 2007–2013, a že podpory na přerušení mlékárenské činnosti ve většině případů (od 80 do 90 % v závislosti na hospodářském roku) představují podpory na úplné přerušení mlékárenské činnosti, a analyzují daný režim s ohledem na jednotlivé podmínky stanovené v bodě 144 pokynů na období 2007 – 2013 o podporách na uzavírání kapacit.

               (35)

               Pokud jde o otázku, zda poskytnutá podpora slouží obecnému zájmu odvětví, kde existuje nadměrná kapacita (bod 144 písm. a) až e) pokynů na období 2007–2013), francouzské orgány poté, co připomněly argumenty uvedené v 26. bodě odůvodnění, dodávají, že oběžníky upravující režim podpor na přerušení mlékárenské činnosti zdůrazňují, že část kvót získaných zpět je převedena do vnitrostátní rezervy za účelem přerozdělení v rámci běžného přidělování kvót, a uvádějí, že záměrem je organizovat přerozdělení ve prospěch producentů, jejichž produkční kapacita překračuje rámec jejich počátečního referenčního množství, a tak působit ve prospěch konkurenceschopnosti odvětví mléka v rámci jeho hospodářské restrukturalizace. Trvají rovněž na své žádosti týkající se využití bodu 144 písm. e) pokynů na období 2007–2013, podle něhož budou režimy podpory použitelné pro odvětví, která podléhají produkčním limitům nebo kvótám, posuzovány případ od případu.

               (36)

               Co se týče otázky, zda ze strany příjemce podpory existuje spoluúčast (bod 144 písm. f) pokynů na období 2007–2013), francouzské orgány zkoumají případ producentů, kteří své mléko uvádějí na trh prostřednictvím dodávek sběrnému zařízení, a producentů, kteří své mléko prodávají přímo spotřebitelům v rámci přímého prodeje.

               (37)

               V případě producentů, kteří prodávají své mléko prostřednictvím dodávek sběrnému zařízení, se zúčastněný subjekt v případě úplného přerušení činnosti podniku zavazuje k úplnému a trvalému ukončení veškerých dodávek a prodeje mléka nebo mléčných výrobků s konečnou platností a je povinen předložit potvrzení o úplném a trvalém přerušení činnosti do 30 dnů ode dne přerušení činnosti, nejpozději však do 31. března roku N + 1 (přičemž rok N je rokem podání žádosti o podporu na přerušení činnosti). Musí se také zavázat, že již nebude požadovat kvótu. V případě částečného přerušení činnosti se zúčastněný subjekt zavazuje, že prokáže uzavření provozovny (pokud jich vlastní více) nebo prokáže snížení maximálního objemu produkce ve stejném poměru jako snížení referenčního objemu určeného subjektům, které mají pouze jednu provozovnu. Za tímto účelem musí být schopen předložit oznámení o kvótě, kterou stanovil jeho odběratel pro běžný hospodářský rok, a o nové kvótě na následující hospodářský rok. Tato kontrola zůstává v platnosti až do konce roku 2015, tedy do roku zrušení kvót. Kromě toho producent, který požádal o náhradu za částečné přerušení činnosti, již nemůže následně obdržet jinou náhradu z téhož důvodu. Pokud požádá o náhradu za úplné ukončení činnosti a získá ji, jsou při jejím výpočtu zohledněny kvóty, za které již obdržel náhradu z důvodu částečného přerušení činnosti.

               (38)

               Producenti, kteří prodávají mléko přímo konečnému spotřebiteli, musí zaslat prohlášení o ukončení produkce pro přímý prodej do 30 dnů od data tohoto přerušení.

               (39)

               Bez ohledu na to, který ze scénářů se použije, kontroluje subjekt FranceAgriMer dodržování těchto prohlášení nejen na správní úrovni, ale i na místě. V případě nesrovnalostí jsou neoprávněně získané náhrady navráceny společně s úrokem vypočítaným podle zákonné sazby, a je možno uložit i tresty podle trestního zákoníku.

               (40)

               Pokud jde o zásadu, podle níž lze náhradu poskytnout pouze těm producentům, kteří skutečně vyráběli, a pouze na ty produkční kapacity, které byly skutečně používány (bod 144 písm. g) pokynů na období 2007–2013), francouzské orgány uvádějí, že podporu na přerušení mlékárenské činnosti lze poskytnout pouze producentům, kteří provozují produkční činnost.

               (41)

               Pokud jde o omezení podpory pro podniky, které dodržují povinné minimální normy, a vyloučení producentů, jejichž produkční kapacity jsou již definitivně uzavřeny nebo se jejich uzavření jeví jako neodvratné (bod 144 písm. i) a j) pokynů na období 2007–2013), francouzské orgány poukazují na to, že mléko dodané a zaplacené po analýze rozboru bezpodmínečně splňuje minimální požadavky na to, aby mohlo být používáno v mlékárně. Žádný mlékárenský podnik není povinen zastavit produkci z důvodu nedodržení minimálních norem. Francouzské orgány navíc objasnily, že producenti, proti nimž je vedeno řízení o soudním vyrovnání nebo likvidaci, jsou z poskytování podpory vyloučeni stejně jako podniky, proti nimž sice takové řízení vedeno není, ale které splňují ostatní kritéria definice společnosti v obtížích (problémy s peněžními toky, výrazně snížený obrat, zvýšené ztráty, rostoucí zadlužení, snížení hodnoty aktiv).

               (42)

               Pokud jde o dostupnost tohoto režimu pro všechny hospodářské subjekty působící v daném odvětví (bod 144 písm. k) pokynů pro období 2007–2013), francouzské orgány zdůrazňují transparentnost a publicitu tohoto režimu, které jej zpřístupňují všem. Podmínky přístupu k systému podpory na přerušení mlékárenské činnosti a jeho provádění jsou popsány v jednotlivých vyhláškách zveřejňovaných na konci hospodářského roku v Úředním věstníku Francouzské republiky a v oběžnících.

               (43)

               Pokud jde o neexistenci nadměrné kompenzace kapitálových ztrát a budoucích příjmů (bod 144 písm. l) pokynů na období 2007–2013), francouzské orgány poukazují na to, že sazba kompenzace se postupně snižuje v závislosti na objemu a čase. Navíc se individuální referenční množství ze 20 % skládá z průměrného množství přiděleného během pěti hospodářských let před podáním žádosti o podporu na přerušení mlékárenské činnosti, a tato část je z výpočtu náhrady vyloučena. Podle tohoto systému výše náhrady nepřekračuje hodnotu kvóty, kterou Komise odhadla pro Francii. Tento argument je podpořen číselnými údaji, z nichž vyplývá, že v roce 2012 Komise odhadla hodnotu francouzské kvóty na 200 EUR/1 000 litrů, zatímco hodnota vypočtená na základě sazeb uplatňovaných ve Francii, která slouží jako základ pro výpočet náhrady, činí 90 EUR.

               (44)

               Pokud jde o spoluúčast poskytovanou daným odvětvím (bod 144 písm. m) pokynů pro období 2007–2013), francouzské orgány uvádějí, že režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti je financován převážně z příjmů konkrétních převodů bez pozemků zavedených podle čl. 75 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007, které umožňují producentům získávat kvóty za úhradu. Zbytek financování je zajišťován z veřejných nebo soukromých zdrojů (stát, územní samosprávné celky a mezioborové organizace).

               (45)

               Pokud jde o uplatňování bodu 144 písm. n) pokynů na období 2007–2013, který stanoví, že pokud členský stát zavede program uzavření kapacity, musí se zavázat, že neposkytne podporu na vytvoření nové produkční kapacity v dotyčném odvětví po dobu pěti let od ukončení daného programu uzavření kapacity, francouzské orgány poukazují na to, že cílem programu podpory na přerušení mlékárenské činnosti je restrukturalizace daného odvětví v souladu s možností, kterou poskytuje nařízení (ES) č. 1234/2007, tj. že kvóty uvolněné v rámci programu podpory na přerušení mlékárenské činnosti jsou k dispozici jiným producentům a že slučitelnost tohoto režimu stanoveného v uvedeném nařízení musí být proto předmětem výkladu Komise.

      Ostatní důvody

               (46)

               Ve svém faxu ze dne 15. ledna 2013 Komise uvedla, že producenti uhradili daň odběratelům, avšak že na odběratele se vztahovaly rovněž náhrady stanovené vyhláškami, která ustanovují tuto daň. Proto požádala francouzské orgány, aby prokázaly, že odběratelé vrátili vyplacené náhrady producentům.

               (47)

               V dopise zaslaném e-mailem ze dne 18. února 2013 francouzské orgány upřesňují, že částky týkající se případných náhrad splatných producentům, kteří překročili svá referenční množství, jsou sráženy u zdroje, a jsou tedy přímo odečítány z výše daně stanovené na konci hospodářského roku, a že tento zpětný mechanismus zasahující do odečtu daně, kterou má uhradit producent, který překročil referenční množství, patří mezi povinnosti schválených odběratelů v souladu s články 65 a 85 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění pozdějších předpisů. Odběratelé jsou navíc podle zákoníku zemědělství a mořského rybolovu povinni podávat zprávu o náhradách.

               (48)

               Pokud jde o limity náhrady (15), francouzské orgány potvrzují, že stanovené procentní podíly (1 % a 2 %) se vztahují na všechny producenty, kteří překročili svou individuální kvótu, a že se po celý daný hospodářský rok používá stejná sazba.

               (49)

               Co se týče určení množství zakládajících nárok na náhradu (16), francouzské orgány objasňují, že tento mechanismus byl vytvořen s cílem připravit dané francouzské odvětví na zrušení kvót, přičemž jeho účelem je zachovat konstantní úroveň daně z přebytku tím, že budou poskytovány náhrady malým zranitelným producentům (15 % producentů, kteří představují 10 % vnitrostátní kvóty). Podle jejich názoru je tento mechanismus v souladu s principy progresivního zdanění, které upravují zavádění sazeb daní uvedených v bodě 24 sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (17), a byl zaveden mechanismus dodatečných náhrad pro producenty, kteří nemohou využívat náhrady pro „malé producenty“, ale kteří se nacházejí v nestabilní situaci, pokud jde o referenční množství, přičemž cílem je vyhnout se prahovým účinkům.

               (50)

               Ve svém dopise ze dne 20. ledna 2017 francouzské orgány upřesnily, že náhrady uvedené v druhé a třetí odrážce 16. bodu odůvodnění byly v souladu s ustanoveními nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (18), zařazeny do režimu de minimis vzhledem k tomu, že byly v dané době uděleny za podmínek stanovených v uvedeném nařízení, které je použitelné zpětně.

               (51)

               A konečně, pokud jde o otázku odškodnění za ztráty způsobené katarální horečkou ovcí, francouzské orgány vysvětlují, že tato nemoc vedla ke změně chování u některých producentů, kteří reagovali na snižování svých hrubých marží a na obtíže, které souvisely mimo jiné se zákazem vyřazení ze stáda, tak, že tyto marže kompenzovali produkcí nad rámec svých kvót. Vzhledem k této situaci byl zaveden režim přerozdělování dávek, který se použije v rámci vnitrostátního režimu TFA nebo podle čl. 84 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě překročení vnitrostátní kvóty uvedené v článku 78 uvedeného nařízení. Toto přerozdělování dosáhlo následujících procentních podílů:

                           —

                           během hospodářského roku 2006–2007 5 % kvóty v zakázané oblasti a 2,5 % v ostatních regulovaných oblastech, kde ztráty nebyly tak vysoké,

                           —

                           během hospodářského roku 2007–2008 maximální náhrada 10 000 litrů (což odpovídá 4 % průměrné kvóty) bez ohledu na to, o jakou oblast se jednalo.

               (52)

               Podle francouzských orgánů platí, že nedojde-li k překročení vnitrostátní kvóty, je systém náhrad v souladu se všemi ustanoveními uvedenými v podkapitole V.B.4 pokynů na období 2007–2013, jakož i s podmínkami uvedenými v čl. 10 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (19). Zdůrazňují především následující body:

                           —

                           podpory byly poskytnuty zemědělcům (bod 131, bod 132 písm. e) a bod 137 pokynů na období 2007–2013),

                           —

                           náhrada určená na kompenzaci ztrát, které utrpěli zemědělci, kteří jsou jejími příjemci, spadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, bodu 132 písm. a) pokynů na období 2007–2013 a čl. 10 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1857/2006,

                           —

                           dané opatření o náhradě bylo zavedeno na základě předpisů Unie (směrnice Rady 2000/75/ES (20)) a vnitrostátních předpisů (článek L 221-1 zákoníku zemědělství a mořského rybolovu) s cílem bojovat proti dotčené chorobě (akční program), což svědčí o znepokojení veřejných orgánů, pokud jde o tuto zdravotní epizodu (bod 132 písm. b) pokynů na období 2007–2013 a čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1857/2006),

                           —

                           účelem opatření pro náhradu škody je poskytnout náhradu z důvodu jednotlivých opatření doporučených či nařízených příslušnými orgány (bod 132 písm. c) pokynů na období 2007–2013), a zejména opatření vedoucích k omezení nebo zákazu pohybu zvířat,

                           —

                           chování zemědělce nepřispělo ke zvýšení rizika choroby (bod 132 písm. d) pokynů na období 2007–2013),

                           —

                           neexistuje riziko nenáležitě vysoké náhrady (bod 136 pokynů na období 2007–2013), protože se jedná o jediný režim týkající se chorob zvířat, což de facto vylučuje riziko kumulace.

         VI.   HODNOCENÍ

      Oblast působnosti

               (53)

               Vzhledem k tomu, že bylo při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (viz body 24 a 25 rozhodnutí o zahájení řízení) prokázáno, že vybíraná daň nebyla daní uhrazenou ve smyslu judikatury, soustředí se tato analýza na dvě nezávislé oblasti: na jedné straně na vrácení daně uvedené v 16. bodě odůvodnění, a na straně druhé na podpory na přerušení mlékárenské činnosti financované až do hospodářského roku 2011/2012 vzhledem k tomu, že Komise dne 15. května 2013 schválila režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti vztahující se na hospodářské roky 2012/2013 a 2013/2014 (21).

               (54)

               Tato analýza nezahrnuje podporu na likvidaci mléka kontaminovaného polychlorovanými bifenyly, protože francouzské orgány poskytly v tomto ohledu rovněž bližší informace o přesném uplatňování příslušných nařízení de minimis
                   (22) a protože se má za to, že podpory splňující podmínky těchto nařízení nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise již o nich nemusela rozhodovat. Nezahrnuje ani vyrovnávací podpory poskytované v souvislosti s katarální horečkou ovcí.

      Existence podpory

               (55)

               V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“

               (56)

               Aby mohlo být určité opatření označeno za státní podporu ve smyslu tohoto ustanovení, je proto nutné, aby byly splněny tyto kumulativní podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) toto zvýhodnění musí být selektivní a iv) dané opatření musí narušovat nebo potenciálně narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. V tomto případě musí být toto označení vzhledem k působnosti definované v 53. a 54. bodech odůvodnění posuzováno na úrovni náhrad uvedených v 16. bodě odůvodnění a na úrovni podpor na přerušení mlékárenské činnosti.

               (57)

               Pokud jde o náhrady uvedené ve druhé a třetí odrážce 16. bodu odůvodnění, Komise konstatuje, že je francouzské orgány zařadily do režimu de minimis v souladu s ustanoveními nařízení (EU) č. 1408/2013, které je použitelné zpětně. Tyto úvěry tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               (58)

               Co se týče náhrady uvedené v první odrážce 16. bodu odůvodnění, Komise na základě informací, které měla k dispozici, v rámci rozhodnutí o zahájení formálního řízení usoudila, že tato náhrada (která byla součástí slev uvedených v tomto rozhodnutí) obsahovala prvek podpory, neboť byla financována státem, který jejím poskytnutím přicházel o prostředky. Tato náhrada navíc zvýhodňovala určité podniky (mlékárenské podniky, které byly jejími příjemci a které byly tudíž zbaveny finanční zátěže, již musely nést ostatní mlékárenské podniky povinné k dani), a mohla narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod vzhledem k pozici, kterou Francie na trhu zaujímá. Komise rovněž upřesnila, že tedy nebylo možné určit, zda lze existenci a úpravy náhrad odůvodnit logikou zavedeného daňového systému, a zdůraznila, že schopnost veřejných orgánů upravovat tuto náhradu pravděpodobně svědčí o existenci diskrečního zacházení s hospodářskými subjekty nad rámec prostého řízení daňových výnosů. A konečně nic nenasvědčovalo tomu, že by grantový ekvivalent slev mohl spadat do působnosti režimu de minimis, který by umožňoval mít za to, že podpory v malé výši nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               (59)

               Za účelem posouzení relevantnosti tvrzení francouzských orgánů, podle něhož uvedená náhrada nepředstavuje preferenční zacházení s určitou kategorií hospodářských subjektů, by měl být vytvořen referenční systém, který by umožňoval ověřit, zda je dané opatření selektivní; jinými slovy, zda upřednostňovalo některé producenty před jinými, kteří se nacházejí ve stejné skutkové a právní situaci. V tomto případě se jedná o systém uplatňovaný na producenty, kteří překročili kvótu (všichni producenti spadající do této kategorie se nacházejí ve stejné skutkové a právní situaci, protože podléhají dani; naproti tomu producenti, kteří nepřekročili svou kvótu, se nenacházejí ve stejné skutkové a právní a situaci, a to nejen proto, že dodrželi rámce své kvóty, ale i proto, že nepodléhali dani).

               (60)

               Komise s ohledem na informace poskytnuté francouzskými orgány konstatuje, že náhrada byla poskytnuta bez jakékoli diskriminace všem producentům, kteří překročili svou kvótu, a že byla upravována podle jednotlivých hospodářských let, a nikoli podle producentů, kteří byli jejími příjemci, v průběhu téhož hospodářského roku. Vyhláška ze dne 17. srpna 2010 (23) tak stanovila vrácení daně z 1 % kvóty pro všechny producenty, kteří překročili svou kvótu, a vyhláška ze dne 16. srpna 2011 (24) stanovila rovněž pro všechny producenty, kteří překročili svou kvótu, vrácení daně ze 2 % kvóty. Komise rovněž konstatuje, že daný systém představuje sankci, neboť ho lze uplatnit pouze v případě překročení kvóty. Vzhledem k tomu, že se tato sankce týká pouze producentů nacházejících se ve stejné skutkové a právní situaci, neupřednostňuje tato náhrada, která je uplatňována jednotně, žádného z nich, a není tedy selektivní.. Tato náhrada tedy nesplňuje jedno z kritérií čl. 107 odst. 1 SFEU, a lze proto mít za to, že nepředstavuje státní podporu, aniž by bylo nutné provádět analýzu ostatních kritérií uvedeného čl. 107 odst. 1.

               (61)

               Podpory na přerušení mlékárenské činnosti naproti tomu poskytují zvýhodnění příjemcům, kteří v porovnání s konkurenty mohou disponovat zdroji na financování jiných činností souvisejících se zemědělstvím. Tato výhoda je poskytována prostřednictvím státních prostředků (výtěžek z daně a dodatečné zdroje od veřejných orgánů – viz 11. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení formálního řízení) a zvýhodňuje některé podniky (podniky působící v odvětví produkce mléka). Podle judikatury Soudního dvora samotná skutečnost, že konkurenceschopnost určitého podniku by byla posílena vůči soutěžícím podnikům získáním hospodářské výhody, kterou by jinak při svém běžném podnikání nezískal, poukazuje na riziko narušení hospodářské soutěže (25).

               (62)

               Ve světle judikatury Soudního dvora se jeví, že státní podpory ovlivňují obchod mezi členskými státy, pokud podnik působí na trhu, který podléhá obchodu uvnitř EU (26). V tomto případě příjemci podpory aktivně působí na trhu s mléčnými výrobky, na němž se uskutečňuje obchod uvnitř EU (27). Dotčené odvětví je na úrovni EU otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření přijaté ve prospěch produkce v jednom či více členských státech. Podpory na přerušení mlékárenské činnosti proto pravděpodobně povedou k narušení hospodářské soutěže a k ovlivnění obchodu mezi členskými státy.

               (63)

               Vzhledem k výše uvedenému došlo k naplnění podmínek čl. 107 odst. 1 SFEU. Je tedy možné dospět k závěru, že podpory na přerušení mlékárenské činnosti představují státní podporu ve smyslu uvedeného článku. Podpora může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem jen v případě, se na ni vztahuje některá z výjimek stanovených ve SFEU.

               (64)

               V daném případě lze vzhledem k povaze podpory na přerušení mlékárenské činnosti uplatnit pouze výjimku uvedenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, podle níž mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

               (65)

               Vzhledem k tomu, že podpory na přerušení mlékárenské činnosti nebyly oznámeny Komisi, je třeba analyzovat použitelnost výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU s ohledem na pravidla státní podpory platná v době jejich poskytnutí. Podle informací poskytnutých francouzskými orgány mají podpory na přerušení mlékárenské činnosti dvě různé formy: podpory na odchod do důchodu a podpory uzavírání kapacit. Z údajů uvedených v 33. bodě odůvodnění vyplývá, že podpory na přerušení mlékárenské činnosti poskytnuté ve formě podpor na odchod do důchodu převzaly úlohu vnitrostátního režimu podpor na předčasný odchod do důchodu financovaného v rámci politiky rozvoje venkova od hospodářského roku 2009–2010. Kritéria slučitelnosti podpor, která je nutno zohlednit, se proto shodují s kritérii uvedenými v pokynech na období 2007–2013. Pokud jde o podporu na uzavírání kapacit, z tabulky v 21. bodě odůvodnění vyplývá, že podpory byly vyplaceny za hospodářský rok 2006–2007. Z ustanovení vyhlášky o podporách (28) však vyplývá, že první rozhodnutí o poskytnutí podpor byla s největší pravděpodobností přijata v roce 2007, tj. po datu zahájení používání pokynů na období 2007–2013. Z tohoto důvodu budou tyto pokyny použity rovněž jako vodítko při analýze slučitelnosti předmětných podpor.

      Podpory na odchod do důchodu

               (66)

               Bod 85 pokynů na období 2007–2013 uvádí, že tyto podpory jsou vyhrazeny pouze prvovýrobě (zemědělcům). Bod 87 stanoví, že Komise prohlásí státní podporu předčasného odchodu do důchodu za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU), pokud splňuje podmínky článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005. Bod 88 pokynů na období 2007–2013 vyžaduje rovněž ukončení veškeré obchodní zemědělské činnosti s konečnou platností.

               (67)

               V tomto případě Komise s ohledem na 33. bod odůvodnění konstatuje, že podpora na přerušení mlékárenské činnosti ve formě podpory na odchod do důchodu byla poskytnuta pouze zemědělcům, že režim předčasného odchodu do důchodu zavedený ve Francii byl schválen v rámci politiky rozvoje venkova, jinými slovy zejména proto, že byl v souladu s ustanoveními článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 a že podmínky pro jeho schválení, včetně přerušení veškeré zemědělské činnosti, byly při poskytování podpor na přerušení mlékárenské činnosti dodrženy.

               (68)

               Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že ustanovení pokynů na období 2007–2013 týkající se podpory na předčasný odchod do důchodu nebo na ukončení zemědělských činností byla dodržena.

      Podpora na ukončení činnosti:

               (69)

               Pokyny na období 2007–2013 stanoví následující příslušné podmínky slučitelnosti:

                           —

                           podpora musí být v obecném zájmu dotyčného odvětví (bod 144 písm.a)),

                           —

                           v případě nadbytečné kapacity musí být podpora součástí programu restrukturalizace odvětví, v němž jsou jednoznačně vymezeny cíle a pro nějž je vypracován konkrétní časový plán, žádosti musí být shromažďovány po dobu nanejvýš šesti měsíců a k vlastní realizaci uzavření kapacit by mělo dojít ve lhůtě dalších dvanácti měsíců (body 144 písm. b) a c)),

                           —

                           žádná podpora by neměla narušovat mechanismy společných organizací trhu, a režimy podpory použitelné pro odvětví, která podléhají produkčním limitům nebo kvótám, by měly být posuzovány případ od případu (bod 144 písm. e)),

                           —

                           musí existovat spoluúčast na straně příjemce, která spočívá obvykle v definitivním a neodvolatelném rozhodnutí zrušit nebo s konečnou platností uzavřít dotyčné produkční kapacity; to představuje buď úplné uzavření příslušného provozu dotyčným podnikem nebo – v případě podniku, který má více závodů – uzavření konkrétní provozovny; Příjemce musí uzavřít právně závazné závazky, že je uzavření definitivní a nezvratné a že nezahájí stejnou činnost jinde; tyto závazky musí rovněž vázat případného budoucího kupce dotyčného závodu (bod 144 písm. f)),

                           —

                           do programu uzavření kapacit budou přijati pouze producenti, kteří skutečně vyráběli, a pouze produkční kapacity, které byly nepřetržitě používány po pět posledních let bezprostředně předcházejících uzavření (bod 144 písm. g)),

                           —

                           způsobilými podniky jsou pouze podniky splňující povinné minimální normy (bod 144 písm. i)),

                           —

                           musí být možné vyloučit eventualitu, že bude podpora vyplacena na záchranu a restrukturalizaci podniků, které se nacházejí v obtížné situaci (bod 144 písm. j)),

                           —

                           k režimu by měly mít přístup všechny hospodářské subjekty působící v dotyčném odvětví za stejných podmínek (bod 144 písm. k)),

                           —

                           částka podpory by se měla přísně omezovat na náhradu ztráty hodnoty aktiv plus pobídkovou platbu, která nesmí překročit 20 % hodnoty aktiv (bod 144 písm. l)),

                           —

                           nejméně polovina nákladů těchto podpor by měla být hrazena příspěvky z daného odvětví (bod 144 písm. m)),

                           —

                           nesmí být poskytnuta žádná podpora na vytvoření nové produkční kapacity v dotyčném odvětví po dobu pěti let od ukončení daného programu uzavření kapacity (bod 144 písm. n)).

               (70)

               Vzhledem k tomu, že podle bodu 11 pokynů na období 2007–2013 platí, že použití článků 107, 108 a 109 SFEU na odvětví zahrnutá do společných organizací trhu je podřízeno ustanovením zakotveným v dotčených nařízeních, první podmínka, jejíž dodržení bude zkoumáno, je podmínka nezasahování do společné organizace trhu.

               (71)

               Článek 75 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že:
               „1.   S cílem úspěšně dokončit restrukturalizaci produkce mléka nebo zlepšit životní prostředí mohou členské státy v souladu s pravidly stanovenými s přihlédnutím k oprávněným zájmům dotčených osob:

                           a)

                           poskytnout producentům, kteří se zaváží definitivně ukončit zcela nebo zčásti svou produkci mléka, náhradu formou jedné nebo více ročních splátek a takto uvolněné individuální kvóty převést do vnitrostátní rezervy;

                           b)

                           na základě objektivních kritérií stanovit podmínky, za kterých mohou producenti na počátku období dvanácti měsíců získat za úplatu od příslušného orgánu nebo subjektu určeného tímto orgánem individuální kvóty, které definitivně uvolní jiní producenti na konci předcházejícího období dvanácti měsíců za náhradu vyplacenou v jedné nebo více ročních splátkách představující stejnou částku jako v případě uvedené platby;

                     […]“.

               (72)

               Vzhledem k tomu, že článek 75 přesně popisuje mechanismy související s režimem podpor na přerušení mlékárenské činnosti zavedené Francií a že ponechává členským státům volnost při přijímání prováděcích pravidel režimu podpor na přerušení činnosti, dospěla Komise k závěru, že systém podpory na přerušení mlékárenské činnosti nezasahuje do společné organizace trhu a nenarušuje její správné fungování.

               (73)

               Pokud jde o to, že podpora musí fungovat v zájmu daného odvětví, nelze se v tomto případě dovolávat neexistence nadbytečné kapacity, jak je uvedeno níže v 74. bodě odůvodnění, a podpora nesouvisí ani s požadavky na ochranu zdraví nebo životního prostředí. Tato kritéria však nejsou jedinými kritérii, která mohou připadat v úvahu (jejich přítomnost postačuje k odůvodnění toho, že podpora je v zájmu daného odvětví, avšak to neznamená, že by nebylo možno zohlednit i další kritéria), a v tomto případě Komise konstatuje, že argumenty předložené francouzskými orgány (29) jsou platné nejen proto, že poskytnutí podpory skutečně umožňuje rozvíjet možnosti produkce přerozdělené s cílem zlepšit konkurenceschopnost podniků v režimu kvót, ale také proto, že použitý mechanismus odpovídá mechanismu používanému v rámci dotčené společné organizace trhů.

               (74)

               Pokud jde o existenci programu restrukturalizace, v němž jsou vymezeny cíle a pro nějž je vypracován konkrétní časový plán realizace v případě, že v daném odvětví existuje nadbytečná kapacita, Komise konstatuje, že uvedená kritéria jsou splněna z následujících důvodů:

                           —

                           lze mít za to, že v daném odvětví existuje nadbytečná kapacita: hlavním účelem režimu mléčných kvót stanoveného nařízením (ES) č. 1234/2007 (a před ním nařízením (ES) č. 1788/2003) je snížit na dotyčném trhu nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a z ní vyplývající strukturální přebytky, a dosáhnout tak lepší rovnováhy na trhu (viz 36. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1234/2007 a 3. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1788/2003),

                           —

                           poskytnutí podpory na přerušení mlékárenské činnosti je součástí režimu zaměřeného na restrukturalizaci produkce tím, že umožňuje zemědělcům, kteří si to přejí, z daného odvětví odejít a dává k dispozici množství, která mohli vyprodukovat,

                           —

                           pokud jde o časový plán, vyhlášky upravující režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti stanoví lhůtu pro podávání žádostí kratší než šest měsíců a lhůtu na přerušení činnosti (což v tomto případě znamená uzavření kapacity, neboť zúčastněné straně byla odňata kvóta) kratší než jeden rok. Například vyhláška ze dne 23. června 2009, kterou se řídí režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti na hospodářský rok 2009–2010, stanoví, že žádosti o podporu musí být podány nejpozději do 31. srpna 2009, a že k přerušení činnosti musí dojít nejpozději 31. března 2010; vyhlášky týkající se ostatních hospodářských let uplatňují stejné lhůty s odchylkami podle data přijetí dané vyhlášky, ale stále v rámci limitů stanovených v pokynech na období 2007–2013.

               (75)

               Pokud jde o spoluúčast příjemce, Komise s ohledem na 36., 37. a 38. body odůvodnění konstatuje, že aby příjemce obdržel podporu, musí se s konečnou platností zcela nebo částečně vzdát své kvóty na mléko. Ačkoli bod 144 písm. f) uvádí, že spoluúčast zpravidla představuje úplné uzavření příslušného provozu dotyčným podnikem, je třeba připomenout, že částečné uzavření produkční kapacity bylo v tomto případě stanoveno režimem kvót, který se řídí nařízením (ES) č. 1234/2007. V této souvislosti lze částečné uzavření považovat za dostatečnou spoluúčast příjemce. Navíc na vzdání se kvót lze v tomto případě pohlížet jako na faktické uzavření podniku. Co se týče závazků, které je nutno přijmout, musí kandidát, který je příjemcem, předložit potvrzení o ukončení své produkce s konečnou platností, a musí se v budoucnu zříci jakékoli žádosti o novou kvótu. V případě částečného přerušení se faktické snížení produkce dokládá prohlášeními, která jsou každoročně předkládána odběratelům. Kritérium spoluúčasti je tedy splněno.

               (76)

               Pokud jde o kritérium způsobilosti související s provozováním dané činnosti a využíváním produkční kapacity během pěti let před uzavřením kapacity, Komise konstatuje, že jak uvedly francouzské orgány (30), musí příjemci pro získání podpory skutečně produkovat, a tudíž využívat svou kvótu. Vyhlášky, jimiž se řídí režim podpory na přerušení mlékárenské činnosti, totiž neobsahují žádný odkaz na pětileté období uvedené v bodě 144 písm. g) pokynů, avšak dodržení tohoto období je doloženo způsobem výpočtu samotné podpory vzhledem k tomu, že jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění, individuální referenční množství se ze 20 % skládá z průměrného množství přiděleného během pěti hospodářských let před podáním žádosti o podporu na přerušení mlékárenské činnosti, což svědčí o produkční činnosti v průběhu daného období. Komise se proto domnívá, že kritérium trvání činnosti je splněno. Vzhledem k tomu, že podpory použitelné pro odvětví, která podléhají produkčním limitům nebo kvótám, je nutno posuzovat případ od případu, Komise rovněž zdůrazňuje, že ustanovení nařízení (ES) č. 1788/2003 a (ES) č. 1234/2007 neobsahují žádný údaj o nutnosti splnit toto pětileté kritérium.

               (77)

               Pokud jde o dodržování norem, vysvětlení poskytnutá francouzskými orgány (31) dostatečně prokazují splnění tohoto kritéria.

               (78)

               Pokud jde o možnost vyloučit vyplacení podpory podnikům v obtížích, Komise konstatuje, že kritéria uvedená v 41. bodě odůvodnění odpovídají kritériím definice podniků v obtížích uvedené v bodě 10 písm. c) a v bodě 11 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (32) z roku 2004, platných v okamžiku poskytnutí dotčené podpory. Komise se proto domnívá, že kritérium vyloučení podniků v obtížích je splněno.

               (79)

               Pokud jde o dostupnost tohoto režimu pro všechny subjekty v daném odvětví, Komise konstatuje, že jediné výjimky, které existují v režimu podpory na přerušení mlékárenské činnosti, se týkají producentů, kteří porušují platné právní předpisy, například pokud jde o životní prostředí nebo uvedení do souladu s normami. Vzhledem k tomu, že k danému režimu mohou tedy mít přístup všichni, kdo dodržují právní předpisy, Komise se domnívá, že kritérium obecné dostupnosti režimu k zařízení je splněno.

               (80)

               Pokud jde o omezení podpory na částku, která je nezbytná pro náhradu ztráty hodnoty aktiv, plus pobídkovou platbu, která nesmí překročit 20 % hodnoty aktiv, Komise dospěla k závěru, že nedošlo k nepřiměřeně vysokému vyrovnání skutečné hodnoty kvóty s ohledem na číselné údaje uvedené v 43. bodě odůvodnění a zejména na skutečnost, že jedna ze složek jednotlivých množství, která představuje 20 % těchto množství, je z výpočtu podpory automaticky vyloučena.

               (81)

               Pokud jde o to, že nejméně polovinu nákladů by mělo nést dané odvětví, Komise na základě tabulky ve 21. bodě odůvodnění a vysvětlení poskytnutých francouzskými orgány (33) konstatuje, že tyto podpory jsou z velké části financovány systémem konkrétních převodů kvót bez pozemků, kdy do režimu přispívají producenti na základě nákupu kvót. Zejména vztah mezi částkami pocházejícími z konkrétních převodů kvót bez pozemků a částkami pocházejícími z jiných zdrojů financování ukazuje, že konkrétní převody kvót bez pozemků (jinými slovy producenti) přispívají na financování podpor na přerušení mlékárenské činnosti z více než 50 %. Komise proto dospěla k závěru, že kritérium úhrady nejméně poloviny nákladů daným odvětvím je splněno.

               (82)

               A konečně pokud jde o zákaz vytváření nových kapacit v dotyčném odvětví po dobu pěti let po ukončení programu uzavření kapacit, Komise konstatuje, že toto kritérium není v projednávaném případě relevantní vzhledem k tomu, že cílem režimu podpory na přerušení mlékárenské činnosti není zajistit čisté snížení produkční kapacity v odvětví mléka na vnitrostátní úrovni, ale restrukturalizovat produkci v rámci vnitrostátní kvóty v souladu s článkem 75 nařízení (ES) č. 1234/2007 (34).

         VII.   ZÁVĚR

               (83)

               Komise konstatuje, že náhrady uvedené v 16. bodě odůvodnění neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

               (84)

               Komise rovněž konstatuje, že podpory na přerušení mlékárenské činnosti byly poskytnuty v souladu s pokyny na období 2007–2013, a mohou být proto prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, přestože byly provedeny protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Náhrady týkající se daně zavedené ustanovením článku 25 zákona č. 2005-1720 ze dne 30. prosince 2005 ve prospěch vnitrostátního subjektu zabývajícího se produkty zemědělství a mořského rybolovu (FranceAgriMer), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
   Článek 2
   Podpory na přerušení mlékárenské činnosti, financované od počátku hospodářského roku 2006/2007 do konce hospodářského roku 2011/2012 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Ty jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

      V Bruselu dne 27. září 2017.

            Za Komisi

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Dopis SG-Greffe (2012) D/15827.

      (2)  Úř. věst. C 361, 22.11.2012, s. 10.

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 123).

      (4)  Tento pojem zahrnuje rovněž „slevy“ uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.

      (5)  Podle údajů poskytnutých francouzskými orgány se totiž náhrada nepočítá z kvóty, nýbrž z množství, které tuto kvótu překračuje (viz 29. bod odůvodnění).

      (6)  Systém nákupu kvót.

      (7)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

      (9)  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

      (10)  Nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35).

      (11)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 1996, Francie v. Komise, C-241/94, ECLI: EU:C:1996:353.

      (12)  Viz 13. bod odůvodnění.

      (13)  Viz 25. bod odůvodnění.

      (14)  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

      (15)  Viz 29. bod odůvodnění.

      (16)  Viz druhá a třetí odrážka 16. bodu odůvodnění.

      (17)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

      (18)  Nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9).

      (19)  Nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3).

      (20)  Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 74).

      (21)  Státní podpora SA.36009 – Francie, podpora na přerušení mlékárenské činnosti (dokument C(2013) 2762 v konečném znění ze dne 15. května 2013).

      (22)  Viz 27. bod odůvodnění.

      (23)  Viz 16. bod odůvodnění.

      (24)  Vyhláška ze dne 16. srpna 2010 o výběru daně, k níž jsou povinni odběratelé a producenti mléka, kteří v hospodářském roce 2010–2011 překročili svou individuální kvótu na dodávky (vyhláška o dodávkách na konci hospodářského roku).

      (25)  Rozsudek soudního dvora ze dne 17. září 1980 ve věci C-730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisi Evropských společenství, ECLI:EU:C:1980:209.

      (26)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 13. července 1988, věc 102/87, Francouzská republika proti Komisi Evropských společenství, ECLI:EU:C:1988:391.

      (27)  V roce 2011, který spadá do období, v němž byly podpory vypláceny, byla Francie druhým největším producentem mléka v Unii s produkcí 25,27 milionu tun na trhu, na němž obchod uvnitř Společenství dosahoval přibližně 14 milionů tun, a to jak v oblasti dovozu, tak v oblasti vývozu.

      (28)  Vyhláška z 28. srpna 2006 o poskytnutí náhrady za úplné nebo částečné ukončení produkce mléka a zavedení zvláštního režimu převodu referenčních množství mléka na hospodářský rok 2006/2007.

      (29)  Viz 35. bod odůvodnění.

      (30)  Viz 40. bod odůvodnění.

      (31)  Viz 41. bod odůvodnění.

      (32)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2. Doba platnosti těchto pokynů, původně plánovaná do 9. října 2009, byla poprvé prodloužena do 9. října 2012 (Sdělení Komise o prodloužení platnosti pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 156, 9.7.2009, s. 3)) a následně pak podruhé (Sdělení Komise o prodloužení používání pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ze dne 1. října 2004 (Úř. věst. C 296, 2.10.2012, s. 3)), a to až do doby nahrazení novými pravidly, která platí ode dne 1. srpna 2014 (Sdělení Komise – Pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1)).

      (33)  Viz 44. bod odůvodnění.

      (34)  Viz státní podpora SA.36009 – Francie, podpora na přerušení mlékárenské činnosti.


               8.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 88/8

         Rozhodnutí Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace
   ze dne 29. září 2017
   o registraci nadace Fondation pour une Europe des nations et des libertés
   (Pouze anglické znění je závazné)
   (2018/C 88/04)
   ÚŘAD PRO EVROPSKÉ POLITICKÉ STRANY A EVROPSKÉ POLITICKÉ NADACE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (1), zejména na článek 9 tohoto nařízení,
   s ohledem na žádost obdrženou od nadace Fondation pour une Europe des nations et des libertés,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               úřad dne 4. září 2017 obdržel podání strany Mouvement pour une Europe des nations et des libertés (MENL) týkající se registrace nadace Fondation pour une Europe des nations et des libertés (FENL) jako evropské politické nadace (dále jen „podání“),

               (2)

               MENL k uvedenému datu zatím nebyla evropskou politickou stranou podle nařízení (EU, Euroatom) č. 1141/2014, protože ještě nebyla zaregistrována podle podmínek a postupů stanovených v uvedeném nařízení,

               (3)

               úřad dne 8. září 2017 zaslal MENL a FENL předběžné hodnocení podle článku 34 nařízení (EU, Euroatom) č. 1141/2014 („první předběžné hodnocení“), v němž odkázal na čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení, podle něhož může žádost o registraci jako evropská politická nadace podat pouze evropská politická strana, k níž je dotčená nadace formálně přidružena,

               (4)

               úřad v prvním předběžném posouzení prozatímně stanovil, že podání – aniž je dotčena otázka, zda podání představuje žádost podle nařízení (EU, Euroatom) č. 1141/2014 – je nepřípustné, resp. že nesplňuje minimálně jednu z podmínek stanovených v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

               (5)

               úřad dne 18. září 2017 oznámil straně MENL své rozhodnutí ze dne 14. září 2017 o její registraci jako evropské politické strany podle nařízení (EU, Euroatom) č. 1141/2014 a téhož dne také obdržel žádost nadace FENL (dále jen „žadatel“) o registraci jako evropská politická nadace (dále jen „žádost“),

               (6)

               úřad dne 20. září 2017 telefonicky informoval žadatele o tom, že aktuální žádost podle jejího názoru nahrazuje podání ze dne 4. září 2017,

               (7)

               úřad dne 25. září 2017 zaslal žadateli předběžné hodnocení podle článku 34 nařízení (EU, Euroatom) č. 1141/2014 („druhé předběžné hodnocení“), v němž odkázal na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení, podle něhož musí každá evropská politická strana a jejich přidružená evropská politická nadace zajistit oddělení svých struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví,

               (8)

               úřad v druhém předběžném posouzení prozatímně stanovil, že žádost nesplňuje minimálně jednu z podmínek stanovených v čl. 3 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014, protože sedm z osmi členů správní rady žadatele je současně členy správní rady strany MENL,

               (9)

               dne 27. září 2017 žadatel veřejně oznámil, že provádí změny ve složení své právní rady, aby snížil počet členů, kteří jsou současně členy správní rady MENL, a splnil ustanovení čl. 3 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 nejpozději do 19. října 2017,

               (10)

               dne 28. září 2017 žadatel předložil dokument, v němž informoval o výše uvedeném veřejném oznámení a poskytl další informace o probíhajících změnách ve složení své právní rady, aby snížil počet jejích členů, kteří jsou současně členy správní rady MENL a tak splnil ustanovení čl. 3 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014,

               (11)

               úřad se domnívá, že veřejné prohlášení žadatele určené široké veřejnosti a kroky, které již podnikl k jeho realizaci, představují fakta, která je nutné v tomto případě zohlednit spolu s dalšími prvky spisu,

               (12)

               pokud žadatel své veřejné prohlášení nesplní, bude úřad oprávněn zrušit své rozhodnutí o registraci, protože by bylo založeno na nesprávných a zavádějících informacích,

               (13)

               žadatel rovněž předložil dokumenty potvrzující, že splňuje ostatní podmínky stanovené v článku 3 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014, prohlášení v podobě uvedené v příloze k uvedenému nařízení a stanovy žadatele, které obsahují ustanovení požadovaná v článku 5 nařízení,

               (14)

               žadatel předložil další dokumenty v souladu s články 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) 2015/2401 (2),

               (15)

               v souladu s článkem 9 nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 úřad posoudil předloženou žádost a podpůrné dokumenty a domnívá se, že z nich nevyplývá, že žadatel nesplňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nařízení ani že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článku 5 nařízení,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Fondation pour une Europe des nations et des libertés se tímto registruje jako evropská politická nadace.
   Dnem zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nabývá evropskou právní subjektivitu.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno pro:

               Fondation pour une Europe des nations et des libertés

               75, Boulevard Haussmann

               75008 Paris

               FRANCIE

      V Bruselu dne 29. září 2017.

            Za Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace

            ředitel

         M. ADAM

      (1)  Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) 2015/2401 ze dne 2. října 2015 o obsahu a fungování rejstříku evropských politických stran a evropských politických nadací (Úř. věst. L 333, 19.12.2015, s. 50).

      PŘÍLOHA

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «FENL».
         Le logo de l’association est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association est un espace de réflexion qui rassemble les fondations politiques, les élus européens et nationaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers.
         Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier elle soutient et complète les objectifs du parti politique européen auquel elle est affiliée par:

                     —

                     Observation, analyse et contribution au débat sur des questions de politiques publiques européennes et sur le processus d’intégration européenne;

                     —

                     Développement d’activités liées à des questions de politiques publiques européennes, notamment organisation et soutien de séminaires, formations, conférences et études sur ce type de questions entre les acteurs concernés;

                     —

                     Développement de la coopération notamment dans des pays tiers;

                     —

                     Mise à disposition comme cadre pour la coopération, au niveau européen, entre fondations politiques nationales, universitaires et autres acteurs concernés;

               L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale de la FENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des fondations membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les Membres du Parlement européen qui sont Membres du Mouvement pour une Europe des Nations, parti européen affilié.

                     3.

                     Sont fondations membres de l’association les personnes morales qui participent par leurs représentants au fonctionnement de l’association et à la réalisation de son objet.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de fondations membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 Radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 Démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 Décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président, un trésorier et plusieurs membres individuels provenant d’au moins un quart des États membres.
                     La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.

                     3.

                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Ces cooptations sont soumises à la ratification de la plus prochaine assemblée générale ordinaire. Les membres du Bureau cooptés ne demeurent en fonction que pour la durée du mandat restant à courir du mandat de leurs prédécesseurs.

                     4.

                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.

                     5.

                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 9

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit:

                                 —

                                 Sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 Si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 10

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Les membres du Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 11

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 12

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.
         Il veuille au respect des règles décrites dans l’article 15.

            Article 13

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         L’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés. Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 14

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     La gestion du secrétariat et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     La coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des fondations membres et le secrétariat général du parti politique européen auquel elle est affiliée;

                     —

                     La préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     La vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     Il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.
         Les états financiers et les notes d’accompagnement sont préparés par le Trésorier et vérifiés par un expert indépendant externe.

            Article 16

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargés des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 17

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 18

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 19

            Affiliation

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés est affiliée au Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, parti politique européen siégeant au 3, rue de Téhéran

            Fait à Strasbourg le 5 juillet 2017.

               Gerolf ANNEMANS

                  Président

         Annexe 1
         Logo de l’association


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/343 ze dne 5. března 2018 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou

text:
               9.3.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 67/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/343
   ze dne 5. března 2018
   o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 186 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutím 2005/781/ES (1) schválila uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (2) (dále jen „dohoda“).

               (2)

               V souladu se svým článkem XII vstupuje dohoda v platnost dnem vzájemného písemného oznámení obou stran o dokončení svých vnitřních postupů nezbytných pro vstup dohody v platnost. Dohoda se uzavírá na počáteční období pěti let a může být obnovena dohodou stran po posouzení provedeném během předposledního roku každého následujícího pětiletého období.

               (3)

               Rozhodnutím 2012/646/EU (3) Rada schválila prodloužení platnosti dohody na dobu dalších pěti let.

               (4)

               Výměna dopisů mezi stranami ze dne 14. listopadu 2016 a 5. ledna 2017 potvrdila jejich zájem na prodloužení platnosti dohody o dobu dalších pěti let.

               (5)

               Prodloužení platnosti dohody by mělo být schváleno jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou na dobu dalších pěti let se schvaluje jménem Unie.
   Článek 2
   Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby oprávněné oznámit vládě Brazilské federativní republiky jménem Unie, že Unie dokončila své vnitřní postupy nezbytné pro obnovení dohody v souladu s čl. XII odst. 2 dohody.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 5. března 2018.

            Za Radu

            předseda

         N. DIMOV

      (1)  Rozhodnutí Rady 2005/781/ES ze dne 6. června 2005 o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 295, 11.11.2005, s. 37).

      (2)  Úř. věst. L 295, 11.11.2005, s. 38.

      (3)  Rozhodnutí Rady 2012/646/EU ze dne 10. října 2012 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 287, 18.10.2012, s. 4).