title: 2006/35/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  23. ledna 2006  o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckem

text:
               26.1.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 22/34

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 23. ledna 2006
   o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckem
   (2006/35/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 390/2001 ze dne 26. února 2001 o pomoci Turecku v rámci předvstupní strategie, a zejména o zřízení přístupového partnerství (1), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle nařízení (ES) č. 390/2001 rozhodne Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou o zásadách, prioritách, dílčích cílech a podmínkách přístupového partnerství, jak budou předloženy Turecku, a stejně tak o jeho pozdějších podstatných úpravách.

               (2)

               Na základě toho přijala Rada v letech 2001 a 2003 přístupové partnerství s Tureckem (2).

               (3)

               Doporučení Komise týkající se Turecka z roku 2004 zdůraznilo, že by Evropská unie měla nadále pozorně sledovat politický reformní proces a že by v roce 2005 mělo být navrženo revidované přístupové partnerství.

               (4)

               V prosinci 2004 rozhodla Evropská rada, že Evropská unie bude nadále pozorně sledovat pokrok politických reforem na základě přístupového partnerství, které stanoví priority reformního procesu.

               (5)

               Dne 3. října 2005 zahájily členské státy vyjednávání s Tureckem o jeho přistoupení k Evropské unii. Postup vyjednávání bude záviset na pokrocích Turecka při přípravě na přistoupení, které se budou měřit mimo jiné podle provádění přístupového partnerství v jeho pravidelně revidovaném znění.

               (6)

               V rámci přípravy na členství se od Turecka očekává, že vypracuje plán s časovým rozvrhem a konkrétními opatřeními na splnění priorit přístupového partnerství,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Zásady, priority, dílčí cíle a podmínky přístupového partnerství pro Turecko jsou uvedeny v příloze, která je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Provádění přístupového partnerství přezkoumávají a sledují orgány zřízené podle dohody o přidružení a Rada na základě výročních zpráv předkládaných Komisí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí nabývá účinku třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 23. ledna 2006.

            Za Radu

         J. PRÖLL

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2001, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí 2001/235/ES a rozhodnutí 2003/398/ES (Úř. věst. L 145, 12.6.2003, s. 40).

      PŘÍLOHA
      TURECKO: PŘÍSTUPOVÉ PARTNERSTVÍ 2005
      1.   ÚVOD
      Na svém zasedání v Lucemburku v prosinci 1997 rozhodla Evropská rada, že přístupové partnerství bude klíčovým prvkem rozšířené předvstupní strategie, který v jediném rámci obsáhne veškeré formy pomoci kandidátským zemím. Společenství tak zaměřuje svou pomoc na specifické potřeby každého jednotlivého kandidátského státu s cílem poskytnout podporu pro překonání konkrétních problémů, které se vyskytnou v souvislosti s přistoupením.
      První přístupové partnerství pro Turecko přijala Rada v březnu roku 2001. Ve strategickém dokumentu Komise o rozšíření z října 2002 bylo uvedeno, že Komise navrhne revidované přístupové partnerství pro Turecko. Komise revidované přístupové partnerství předložila poté v březnu 2003 a Rada je přijala v květnu téhož roku. Ve svém doporučení z října 2004 navrhla Komise, že by EU měla v zájmu zajištění udržitelnosti a nezvratnosti politického reformního procesu nadále pozorně sledovat pokrok politických reforem. Komise konkrétně navrhla přijetí revidovaného přístupového partnerství v roce 2005.
      Od Turecka se očekává, že vypracuje plán s časovým rozvrhem a konkrétními opatřeními na splnění priorit přístupového partnerství.
      Revidované přístupové partnerství poskytuje základ pro celou řadu nástrojů politik na podporu tohoto kandidátského státu při jeho přípravě na členství. Revidované přístupové partnerství poslouží zejména jako základ pro budoucí politické reformy a jako měřítko k hodnocení budoucího pokroku.
      2.   ZÁSADY
      Hlavní priority stanovené pro Turecko se týkají jeho kapacity splnit kritéria uvedená na zasedání Evropské rady v Kodani v roce 1993 a požadavky rámce jednání přijatého Radou dne 3. října 2005.
      3.   PRIORITY
      Priority uvedené v tomto přístupovém partnerství byly vybrány na základě realistického očekávání, že je Turecko může splnit nebo v jejich plnění v příštích několika letech podstatně pokročí. Přitom se rozlišuje mezi krátkodobými prioritami, u nichž se očekává, že budou splněny do jednoho až do dvou let, a střednědobými prioritami, u nichž se očekává, že budou splněny do tří až čtyř let. Priority se týkají legislativy i jejího provádění.
      V revidovaném přístupovém partnerství jsou uvedeny prioritní oblasti pro přípravu Turecka na členství. Turecko však nakonec bude muset vyřešit všechny problémové oblasti uvedené ve zprávě o pokroku, včetně upevnění politického reformního procesu s cílem zajistit jeho nevratnost a jeho jednotné provádění po celé zemi a na všech úrovních správy. Dále je důležité, aby Turecko dostálo svým závazkům ohledně sbližování právních předpisů a provádění acquis v souladu se závazky učiněnými v rámci dohody o přidružení, celní unie a v rámci souvisejících rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko, například o obchodním režimu pro zemědělské produkty.
      3.1.   KRÁTKODOBÉ PRIORITY
      Posílený politický dialog a politická kritéria
      Demokracie a právní stát
      Veřejná správa

                  —

                  Pokračovat v reformě veřejné správy a personální politice k zajištění větší efektivity, odpovědnosti a transparentnosti.

                  —

                  Zajistit efektivní, transparentní a participativní místní samosprávu, zejména prováděním nedávno přijatých právních předpisů.

                  —

                  Zavést plně funkční systém veřejného ochránce práv.

            Vztahy mezi civilní společností a armádou

                  —

                  Pokračovat ve sbližování civilního dohledu nad armádou s praxí v členských státech EU. Zajistit, aby civilní orgány plně vykonávaly svou kontrolní funkci, zejména pokud jde o vypracování vnitrostátní bezpečnostní strategie a její provádění. Učinit opatření k zajištění větší odpovědnosti a transparentnosti v otázkách bezpečnosti.

                  —

                  Zavést neomezený parlamentní dohled nad vojenskou a obrannou politikou a veškerými souvisejícími výdaji, včetně formou externího auditu.

                  —

                  Odejmout vojenským soudům veškeré zbývající pravomoci k souzení civilistů.

            Soudní systém

                  —

                  Zajistit jednotný výklad právních předpisů, včetně nového trestního zákoníku, pokud jde o lidská práva a základní svobody, ze strany všech soudních orgánů v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a související judikaturou.

                  —

                  Zajistit nezávislost soudnictví, zejména pokud jde o vysokou radu soudců a státních zástupců a jmenování nových soudců a státních zástupců.

                  —

                  Zajistit rovnost podmínek pro obžalobu a obhajobu během trestního řízení, včetně uspořádání soudní síně.

                  —

                  Pokračovat ve vzdělávání soudců a státních zástupců o uplatňování Evropské úmluvy o lidských právech a judikatury Evropského soudu pro lidská práva.

                  —

                  Zvýšit výkonnost soudnictví, zejména posílením jeho institucionálních kapacit a přijetím nového občanského soudního řádu.

                  —

                  Pokračovat ve zřizování regionálních odvolacích soudů středního stupně.

            Protikorupční politika

                  —

                  Plně se zavázat na všech úrovních k boji proti korupci, včetně posílení všech zúčastněných institucí a koordinace mezi nimi.

                  —

                  Zajistit provádění nařízení o zásadách etického chování státních úředníků a rozšířit působnost jeho ustanovení na volené představitele, akademické pracovníky a na zaměstnance soudnictví a armády.

                  —

                  Omezit rozsah parlamentní imunity v souladu s evropskou praxí.

            Lidská práva a ochrana menšin
      Dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv

                  —

                  Podporovat lidská práva s aktivní podporou nezávislé vnitrostátní instituce pro lidská práva, patřičně zajištěné z hlediska zdrojů, v souladu s příslušnými zásadami OSN. Sledovat případy týkající se lidských práv, včetně kvalitních statistických údajů.

                  —

                  Rozšířit vzdělávání poskytované donucovacím orgánům v oblasti problematiky lidských práv a vyšetřovacích metod, zejména s cílem posílit boj proti mučení a špatnému zacházení.

                  —

                  Ratifikovat opční protokoly Mezinárodního paktu o občanských a politických právech. Zajistit soulad s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod, včetně plného vykonání rozsudků Evropského soudu pro lidská práva.

                  —

                  Zavést právní předpisy týkající se práva na obnovu řízení v souladu s příslušnými rozsudky Evropského soudu pro lidská práva.

                  —

                  Zaručit v právních předpisech i v praxi neomezené požívání lidských práv a základních svobod pro všechny, bez diskriminace a bez ohledu na jazyk, politické přesvědčení, rasu, pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo světový názor, tělesné postižení, věk nebo sexuální orientaci.

                  —

                  Ratifikovat protokol č. 12 Evropské úmluvy o lidských právech o obecném zákazu diskriminace ze strany orgánů veřejné moci.

            Občanská a politická práva
      Zabránění mučení a špatnému zacházení

                  —

                  Zajistit provádění opatření přijatých v rámci politiky „nulové tolerance“ vůči mučení a špatnému zacházení v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a s doporučeními Evropského výboru pro zabránění mučení.

                  —

                  Zesílit boj proti beztrestnosti. Zajistit, aby státní zástupci prováděli včasná a efektivní vyšetřování oznámených případů, která povedou k odhalení a potrestání pachatelů před soudem.

                  —

                  Zajistit provádění istanbulského protokolu po celé zemi, zejména zvýšením lékařských odborných kapacit.

                  —

                  Ratifikovat opční protokol Úmluvy OSN proti mučení, kterým se stanoví zřízení systému nezávislého sledování vazebních zařízení.

            Přístup ke spravedlnosti

                  —

                  Zlepšit možnosti účinné obhajoby, mezi něž patří přístup k právní pomoci a k profesionálním tlumočnickým službám.

                  —

                  Zajistit, aby si občané byli vědomi svého práva na přístup k právnímu zástupci v soukromí a aby ho mohli uplatňovat a aby byli jejich příbuzní informováni od samého počátku vazby.

            Svoboda projevu, sdružování a pokojného shromažďování

                  —

                  Zajistit výkon svobody projevu, včetně svobody tisku, v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a v souladu s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva.

                  —

                  Pokračovat v napravování situace osob trestně stíhaných či odsouzených za nenásilně projevený názor.

                  —

                  Provádět veškeré reformy týkající se svobody sdružování a pokojného shromažďování v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a související judikaturou. Provádět opatření k předcházení nadměrného používání síly ze strany bezpečnostních složek.

                  —

                  Sbližovat příslušné předpisy týkající se politických stran s evropskou praxí.

                  —

                  Sbližovat financovaní a provádění auditu politických stran s evropskou praxí.

                  —

                  Usnadňovat a podporovat rozvoj občanské společnosti v Turecku a její účast na utváření veřejných politik.

                  —

                  Podporovat otevřenou komunikaci a spolupráci mezi všemi vrstvami turecké občanské společnosti a evropskými partnery.

            Svoboda náboženského vyznání

                  —

                  Přijmout zákon, který by komplexně řešil veškeré obtíže, se kterými se setkávají nemuslimské náboženské menšiny a společenství, v souladu s příslušnými evropskými standardy. Do přijetí výše uvedeného zákona zastavit prodej či konfiskaci majetku, který patří či patřil nadacím nemuslimských náboženských společenství, ze strany příslušných orgánů.

                  —

                  Přijmout a provést právní předpisy týkající se výkonu práva na svobodu myšlení, svědomí a náboženského vyznání pro všechny osoby a náboženská společenství v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a s přihlédnutím k příslušným doporučením Komise Rady Evropy proti rasismu a nesnášenlivosti.

                  —

                  Zřídit podmínky pro fungování všech náboženských společenství v souladu s praxí v členských státech. Jedná se mimo jiné o právní a soudní ochranu těchto společenství (mimo jiné prostřednictvím přístupu k právní subjektivitě), jejich členů a majetku, o výuku, jmenování a přípravu duchovních a o požívání vlastnických práv v souladu s protokolem č. 1 Evropské úmluvy o lidských právech.

            Ekonomická a sociální práva
      Práva žen

                  —

                  Provádět právní předpisy týkající se práv žen, zejména občanský zákoník, nový trestní zákoník a zákon o ochraně rodiny.

                  —

                  Přijmout opatření proti veškerým formám násilí na ženách, včetně trestné činnosti páchané ve jménu cti. Zajistit specializované školení pro soudce a státní zástupce, donucovací orgány, obce a další příslušné instituce a zřídit ve všech větších obcích azylové domy pro ženy, které jsou ohroženy násilím, v souladu se stávajícími platnými předpisy.

                  —

                  Dále podporovat úlohu žen ve společnosti, včetně jejich vzdělávání a účasti na trhu práce a v politickém a sociálním životě, a podporovat rozvoj ženských organizací pro naplnění těchto cílů.

            Práva dětí

                  —

                  Podporovat ochranu práv dětí v souladu se standardy EU a mezinárodními standardy.

                  —

                  Pokračovat v úsilí o řešení problému dětí žijících na ulici.

            Odborová práva

                  —

                  Zajistit, aby byla veškerá odborová práva dodržována v souladu se standardy EU a s příslušnými úmluvami Mezinárodní organizace práce, zejména v souvislosti s právem organizovat se, právem na stávku a na kolektivní vyjednávání.

                  —

                  Posílit sociální dialog a umožnit a podporovat spolupráci s partnery EU.

            Práva menšin, kulturní práva a ochrana menšin

                  —

                  Zajistit kulturní rozmanitost a podporovat respektování a ochranu menšin v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a zásadami stanovenými v Rámcové úmluvě Rady Evropy o ochraně národnostních menšin a v souladu s osvědčenými postupy v členských státech.

                  —

                  Zaručit právní ochranu menšin, zejména v souvislosti s požíváním vlastnických práv v souladu s protokolem č. 1 Evropské úmluvy o lidských právech.

                  —

                  Zajistit fungující přístup k rozhlasovému a televiznímu vysílání v jiných jazycích než turečtině. Odstranit zbývající překážky, zejména v souvislosti s místními a regionálními soukromými provozovateli rozhlasového a televizního vysílání.

                  —

                  Přijmout vhodná opatření na podporu výuky jiných jazyků než turečtiny.

            Situace na východě a jihovýchodě

                  —

                  Zrušit systém strážců vesnic na jihovýchodě. Odstranit z oblasti protipěchotní miny.

                  —

                  Vypracovat komplexní koncepci ke snížení regionálních rozdílů a zejména ke zlepšení situace na jihovýchodě Turecka, v zájmu zlepšení ekonomických, sociálních a kulturních možností všech tureckých občanů, včetně občanů kurdského původu.

                  —

                  Učinit opatření k umožnění návratu vnitřně vysídlených osob do jejich původních osad v souladu s doporučeními zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro vysídlené osoby.

                  —

                  Zajistit spravedlivé a rychlé odškodnění osobám, které v důsledku bezpečnostní situace na jihovýchodě utrpěly ztrátu a újmu.

            Regionální záležitosti a mezinárodní závazky
      Kypr

                  —

                  Zajistit nepřetržitou podporu snah o nalezení komplexního řešení kyperského problému v rámci OSN a v souladu se zásadami, na nichž je založena Evropská unie, a přitom přispívat ke zlepšení ovzduší pro celkové urovnání.

                  —

                  Plně provést Protokol upravující ankarskou dohodu v souvislosti s přistoupením deseti nových členských států EU včetně Kypru (1).

                  —

                  Učinit co nejdříve konkrétní opatření pro normalizaci dvoustranných vztahů mezi Tureckem a všemi členskými státy EU včetně Kyperské republiky (1).

            Mírové urovnání sporů o hranice

                  —

                  Pokračovat v úsilí o urovnání případných nevyřešených sporů o hranice podle zásady mírového urovnání sporů v souladu s chartou Spojených národů a v případě potřeby také s jurisdikcí Mezinárodního soudního dvora.

                  —

                  Jednoznačně se zavázat k dobrým sousedským vztahům, zabývat se případnými zdroji napětí mezi sousedy a zdržet se jakéhokoliv jednání, které by mohlo nepříznivě ovlivnit proces mírového urovnání sporů o hranice.

            Povinnosti vyplývající z dohody o přidružení

                  —

                  Zajistit provádění závazků přijatých v rámci dohody o přidružení, včetně celní unie.

                  —

                  Zrušit omezení obchodu s hovězím masem, živým skotem a odvozenými výrobky.

            Hospodářská kritéria

                  —

                  Pokračovat v provádění stávajícího programu strukturálních reforem dohodnutého s MMF a Světovou bankou a zejména zajistit kontrolu nad státními výdaji.

                  —

                  Dokončit provádění reformy finančního sektoru, zejména sblížení předpisů o obezřetnostním dohledu a transparentnosti a sledování těchto předpisů s mezinárodními standardy.

                  —

                  Zajistit nezávislost orgánů regulujících trh.

                  —

                  Urychlit privatizaci státních podniků, zejména státních bank, s přihlédnutím k sociálnímu hledisku.

                  —

                  Pokračovat v liberalizaci trhu a cenových reformách, zejména v oblasti energetiky a zemědělství, se zvláštním důrazem na tabák a cukr.

                  —

                  Pokračovat v hospodářském dialogu s EU, zejména v rámci postupů rozpočtové kontroly pro předvstupní období, s důrazem na vhodná opatření k dosažení makroekonomické stability a předvídatelnosti a s důrazem na provádění strukturálních reforem.

                  —

                  Provádět opatření k vyřešení problému stínové ekonomiky.

                  —

                  Zlepšit odbornou přípravu, zejména pro mladší část populace.

                  —

                  Řešit nerovnováhu trhu práce.

                  —

                  Zlepšit podnikatelské prostředí a zejména fungování obchodních soudů. Za tímto účelem zlepšit fungování obchodního soudnictví a věnovat při tom mimořádnou pozornost nezávislosti soudnictví a řádnému využívání systému odborných svědků.

                  —

                  Pokračovat v reformě zemědělského sektoru.

                  —

                  Zajistit zvýšení obecné úrovně vzdělávání a zdravotnictví se zvláštním zřetelem na mladší generaci a znevýhodněné oblasti.

                  —

                  Umožnit a podporovat příliv zahraničních přímých investic.

            Schopnost převzít závazky vyplývající z členství
      Volný pohyb zboží

                  —

                  Dokončit odstraňování technických a správních překážek obchodu. Zajistit účinnou kontrolu trhu a volný pohyb zboží.

                  —

                  Dokončit identifikaci opatření, jež jsou v rozporu s články 28 až 30 Smlouvy o založení ES, a odstranit je. Zejména zrušit veškeré protizákonné neautomatické dovozní licence a provádět zásadu vzájemného uznávání v neharmonizovaných oblastech.

                  —

                  Odstranit všechna omezení volného pohybu zboží, která vznikla v důsledku diskriminace přepravců z členských států na základě jejich státní příslušnosti nebo místa předchozí nakládky.

                  —

                  Zajistit provádění certifikace a posuzování shody a vydávání označování CE v souladu se směrnicemi nového globálního přístupu; posílit stávající struktury pro dozor nad trhem a posuzování shody poskytnutím vybavení a školení a vytvořit odpovídající správní infrastrukturu.

                  —

                  Vytvořit účinnou infrastrukturu pro legální metrologii a podporovat širší uplatnění vědecké a průmyslové metrologie.

            Právo usazování a volný pohyb služeb

                  —

                  Stanovit metodiku a plán pro posouzení vnitrostátních právních předpisů ohledně případných rozporů s ustanoveními Smlouvy o ES týkajících se usazování a volného pohybu služeb.

                  —

                  Stanovit a začít provádět plán na sbližování s acquis v oblasti vzájemného uznávání profesních kvalifikací, včetně zřízení dostatečné správní kapacity.

                  —

                  Stanovit plán pro provádění acquis v oblasti poštovních služeb.

            Volný pohyb kapitálu

                  —

                  Odstranit veškeré překážky bránící přímým zahraničním investicím z EU ve všech hospodářských odvětvích.

            Zadávání veřejných zakázek

                  —

                  Urychlit sbližování právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek s acquis, zejména v souvislosti s koncesemi ve veřejných službách a s přezkumnými řízeními.

                  —

                  Zvýšit kapacitu Úřadu pro zadávání veřejných zakázek pro provádění nového zákona o zadávání veřejných zakázek.

            Práva duševního vlastnictví

                  —

                  Zlepšit prosazování právních předpisů týkajících se práv duševního vlastnictví posílením správní kapacity a koordinace, mimo jiné donucovacích orgánů a soudních orgánů. Zabývat se především paděláním ochranných známek, zejména u automobilových náhradních dílů a luxusního zboží, jakož i pirátstvím, zejména u knih a jiných médií.

                  —

                  Dohodnout se s EU na vzájemně přijatelném řešení ohledně dosud nedořešených žádostí o povolení generik ve farmaceutickém odvětví.

            Hospodářská soutěž

                  —

                  Zajistit soulad s acquis ohledně státní podpory, mimo jiné v citlivých odvětvích jako ocelářství, zřídit národní kontrolní úřad pro státní podporu a zajistit přísný dohled nad státní podporou.

                  —

                  Zajistit transparentnost a průběžnou výměnu informací v oblasti hospodářské soutěže a státní podpory.

                  —

                  Dokončit sbližování sekundárních právních předpisů v antimonopolní oblasti.

            Finanční služby

                  —

                  Přijmout nezbytná prováděcí opatření v rámci nového zákona o bankách. Zajistit souvislý pokrok v provádění plánu pro nový rámec kapitálových požadavků na úvěrové instituce a investiční společnosti.

                  —

                  Posílit obezřetnostní a kontrolní standardy v nebankovním finančním odvětví, mimo jiné v případě potřeby racionalizací kontrolních struktur.

            Informační společnost a média

                  —

                  Zajistit provádění právních předpisů týkajících se tarifů a licencí.

                  —

                  Přijmout a provádět harmonizované právní předpisy týkající se elektronických komunikací, zejména předpisy v oblasti tarifů a licencí, pronajatých okruhů, přístupu a propojení, volby nebo předvolby operátora a přenositelnosti čísel. Posílit kapacitu a nezávislost regulačních orgánů pro televizi a rozhlas.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování právních předpisů v oblasti audiovizuální politiky, zejména s ohledem na směrnici o televizi bez hranic.

            Zemědělství a rozvoj venkova

                  —

                  Přijmout nezbytná legislativní opatření a zřídit náležité správní struktury pro používání nástrojů EU týkajících se rozvoje venkova.

            Bezpečnost potravin, veterinární a rostlinolékařská politika

                  —

                  Dále sbližovat systém identifikace a evidence skotu s požadavky EU a zahájit opatření pro identifikaci ovcí a koz a evidenci jejich pohybu.

                  —

                  Přijmout strategii pro eradikaci hlavních chorob zvířat.

                  —

                  Připravit program pro modernizaci podniků na zpracování potravin, aby splňovaly hygienické standardy a standardy EU pro veřejné zdraví.

                  —

                  Provádět programy pro omezení reziduí a tlumení zoonózy.

            Rybolov

                  —

                  Sbližovat s acquis právní předpisy týkající se řízení, kontroly, uvádění na trh a strukturálních úprav v oblasti rybolovu. Posílit správní kapacitu.

            Doprava

                  —

                  Odstranit veškerá stávající omezení pro plavidla plující pod kyperskou vlajkou a plavidla využívaná pro kyperský obchod a ustanovení v dohodách o letectví, která diskriminují dopravce členských států na základě jejich státní příslušnosti.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování s acquis v oblasti dopravy ve všech druzích dopravy.

                  —

                  Posílit správu námořní dopravy, zejména pokud jde o kontrolu státu vlajky, a neprodleně zlepšit bezpečnost tureckých plavidel, aby mohla být odstraněna z černé listiny států vlajky Pařížského memoranda o porozumění.

                  —

                  Přijmout program pro přizpůsobení tureckých silničních dopravních prostředků standardům EU.

            Energetika

                  —

                  Zajistit nezávislost a efektivní fungování regulačního orgánu v oblasti elektrické energie, zemního plynu a jaderné energie.

                  —

                  Zajistit vytvoření vnitřního trhu s energií založeného na hospodářské soutěži v souladu se směrnicemi o elektřině a plynu.

                  —

                  Podporovat vytváření postupně integrovaného regionálního trhu s energií jako součásti širšího evropského energetického trhu. Odstranit omezení přeshraničního obchodu a přístupu třetích stran.

                  —

                  Vypracovat energetickou strategii pro snadnější provádění právního rámce v souladu s acquis.

                  —

                  Začít se sbližováním s acquis ohledně energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a vytvořit v těchto odvětvích správní kapacity.

            Daně

                  —

                  Pokračovat ve sbližování spotřebních daní a daně z přidané hodnoty, zejména s ohledem na uplatňované sazby, rozsah plnění osvobozených od placení daně a strukturu daní, a zrušit daňová opatření, která by mohla mít za následek diskriminační přístup.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování s acquis v oblasti přímých daní, včetně předpisů o výměně informací s členskými státy EU s cílem usnadnit prosazování opatření proti obcházení povinnosti platit daně a daňovým únikům.

                  —

                  Zavázat se k dodržování zásad kodexu chování pro zdaňování podniků a zajistit, aby byly budoucí právní předpisy v souladu se zásadami tohoto kodexu.

                  —

                  Zesílit úsilí o modernizaci a posílení daňové správy s cílem zlepšit dodržování pravidel ze strany daňových poplatníků a zlepšit výběr přímých daní, příjmů z DPH a cel a z jiných nepřímých daní. Zřídit účinné nástroje k boji proti podvodům.

                  —

                  Zahájit přípravy na rozvoj potřebných systémů IT, které by umožňovaly výměnu elektronických dat s EU a jejími členskými státy.

            Statistika

                  —

                  Dokončit postupy pro přijetí a prosazování nového zákona o statistice v souladu se standardy EU. Zajistit dostatečné vyškolení personálu a zlepšit správní kapacitu.

                  —

                  Posílit strategii pro rozvoj statistiky, zejména v prioritních oblastech, mezi něž patří: demografické statistiky a statistiky o trhu práce, regionální, obchodní (včetně registru hospodářských subjektů) a zemědělské statistiky.

                  —

                  Přijmout klasifikace, které je třeba zavést, a v registru hospodářských subjektů zavést příslušné statistické jednotky.

                  —

                  Zlepšit metodiku národních účtů v souladu s ESA 95.

            Sociální politika a zaměstnanost

                  —

                  Vypracovat roční plán pro financování investic podle realistického zhodnocení nákladů na sbližování a dostupných zdrojů veřejného a soukromého financování.

                  —

                  Vytvořit podmínky pro efektivní sociální dialog, mimo jiné prostřednictvím zrušení omezujících ustanovení o odborářských činnostech a zajištění dodržování odborových práv.

                  —

                  Podporovat úsilí sociálních partnerů o budování kapacit, zejména s ohledem na jejich budoucí úlohu při vypracovávání a provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky, a to především prostřednictvím autonomního sociálního dialogu.

                  —

                  Pokračovat v úsilí o řešení problému dětské práce.

                  —

                  Posílit kapacitu všech institucí účastnících se provádění acquis v dané oblasti do vnitrostátních předpisů.

            Podniky a průmyslová politika

                  —

                  Přijmout národní program restrukturalizace ocelářství, který má za cíl zajistit životaschopnost tohoto odvětví a dodržování pravidel EU pro státní podpory.

                  —

                  Vytvořit a provést strategii na podporu zahraničních investic, včetně urovnávání sporů.

            Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů

                  —

                  Pokračovat v rozvoji strategického rámce pro hospodářskou a sociální soudržnost s cílem snížit regionální rozdíly.

                  —

                  Vytvořit nezbytný právní a správní rámec k využití předvstupních fondů EU.

            Spravedlnost, svoboda a bezpečnost

                  —

                  Pokračovat v rozvoji a posilování všech donucovacích orgánů a sbližovat jejich status a fungování s evropskými standardy, mimo jiné prostřednictvím meziresortního rozvoje spolupráce. Zavést etický kodex policie. Zřídit nezávislý a efektivní systém pro podávání stížností pro zajištění větší odpovědnosti policie a četnictva. Rozvíjet využívání moderních vyšetřovacích metod a strategií pro prevenci trestné činnosti. Podniknout kroky k vyškolení soudní policie a rozvinutí jejích kapacit.

                  —

                  Pokračovat v úsilí při provádění národního akčního plánu pro migraci a azyl s cílem bojovat proti nedovolené migraci a neprodleně uzavřít dohodu s EU o zpětném přebírání osob.

                  —

                  Přijmout a začít provádět národní akční plán správy hranic, zejména prostřednictvím opatření ke zřízení profesionální nevojenské ostrahy hranic a odminováním hranic.

                  —

                  Přijmout a provádět národní strategii boje proti organizované trestné činnosti. Posílit boj proti organizované trestné činnosti, drogám, obchodování s lidmi, podvodům, korupci a praní peněz.

                  —

                  Vypracovat a začít provádět národní protidrogovou strategii v souladu s protidrogovou strategií a akčním plánem EU.

                  —

                  Přijmout zákon o ochraně osobních údajů v souladu s acquis a zřídit nezávislý kontrolní orgán.

                  —

                  Zřídit službu, která bude mít pravomoci chránit euro proti padělání.

            Věda a výzkum

                  —

                  Začít vytvářet a uplatňovat strategii integrovaného výzkumu.

            Vzdělávání a kultura

                  —

                  Podpořit fungování národní agentury pro konsolidaci účasti v programech Sokrates, Leonardo da Vinci a Mládež (Youth). Podpořit účast v programu Kultura 2000.

            Životní prostředí

                  —

                  Schválit revidovaný program pro provedení acquis do vnitrostátního práva a jeho uplatňování. Vypracovat plán pro financování investic.

                  —

                  Pokračovat v provádění acquis do vnitrostátního práva a jeho uplatňování, pokud jde o rámcové právní předpisy, mezinárodní úmluvy o životním prostředí a právní předpisy o ochraně přírody, jakosti vody, o sdružené prevenci a omezování znečištění a nakládání s odpady. Provádět a prosazovat pozměněnou směrnici o posuzování vlivů na životní prostředí.

                  —

                  Pokračovat v zapracovávání požadavků týkajících se životního prostředí do jiných odvětvových politik.

                  —

                  Vypracovat plán na posílení správní kapacity a provádění a prosazování právních předpisů v oblasti životního prostředí.

                  —

                  Pokračovat v rozvíjení přeshraniční spolupráce v oblasti vod v souladu s rámcovou směrnicí o vodě a mezinárodními úmluvami, k nimž se ES připojilo jako smluvní strana.

            Ochrana spotřebitele a ochrana zdraví

                  —

                  Pokračovat ve sbližování příslušných právních předpisů s acquis.

                  —

                  Dále rozvíjet institucionální struktury pro účinné provádění, zejména s ohledem na dozor nad trhem.

                  —

                  Dále rozvíjet systémy pro oznamování nebezpečných výrobků na vnitrostátní úrovni a využívat možnosti pro výměnu takových oznámení na mezinárodní úrovni prostřednictvím systému TRAPEX nebo jiných příslušných systémů.

            Celní unie

                  —

                  Přijmout nový celní kodex za účelem dalšího sbližování celních pravidel s příslušným acquis, včetně pravidel preferenčního původu.

                  —

                  Sbližovat právní předpisy týkající se svobodných pásem s příslušným acquis a prosazovat je, zejména pokud jde o předpisy týkající se celních kontrol a daňového auditu.

                  —

                  Pokračovat v posilování správní a provozní kapacity celní správy a sbližovat vnitřní postupy se standardy EU.

                  —

                  Zahájit přípravy na rozvoj potřebných systémů IT, které by umožňovaly výměnu elektronických dat s EU a jejími členskými státy, počínaje oblastmi tranzitu a cel.

            Vnější vztahy a zahraniční, bezpečnostní a obranná politika

                  —

                  Dokončit sbližování se společnou obchodní politikou ES prostřednictvím sblížení s preferenčními režimy ES včetně nového režimu všeobecného systému preferencí ES.

                  —

                  Pokračovat v úsilí při uzavírání zbývajících dohod o volném obchodu se třetími zeměmi.

                  —

                  Postupně sbližovat politiky vůči třetím zemím a postoje v rámci mezinárodních organizací s politikami a postoji EU a jejích členských států, mimo jiné s ohledem na členství všech členských států EU v příslušných organizacích a dohodách, mezi něž patří například Wassenaarské ujednání.

            Finanční kontrola

                  —

                  Zajistit včasné provedení zákona o finančním řízení a kontrole ve veřejném sektoru.

                  —

                  Přijmout nové právní předpisy k reformě funkce externího auditu v souladu s pravidly Mezinárodní organizace nejvyšších kontrolních institucí a se zákonem o finančním řízení a kontrole ve veřejném sektoru s cílem zajistit nezávislost účetního dvora.

                  —

                  Vytvořit účinné postupy pro řešení nesrovnalostí a případů podezření z podvodu týkajících se předvstupní pomoci, včetně řádného sdělování nesrovnalostí Komisi.

                  —

                  Posílit provádění systému pro řízení předvstupních fondů Společenství a přizpůsobit ho vývoji předvstupních nástrojů.

                  —

                  Zřídit správní struktury nezbytné pro účinnou a rovnocennou ochranu finančních prostředků EU a pro spolupráci s Úřadem Evropské komise pro boj proti podvodům (OLAF).

            3.2.   STŘEDNĚDOBÉ PRIORITY
      Hospodářská kritéria

                  —

                  Dokončit provádění programu privatizace.

                  —

                  Dokončit reformu zemědělského odvětví.

                  —

                  Zajistit udržitelnost důchodového systému a systému sociálního zabezpečení.

                  —

                  Pokračovat ve zlepšování obecné úrovně vzdělávání a zdravotnictví se zvláštním zřetelem na mladší generaci a znevýhodněné regiony.

            Schopnost převzít závazky vyplývající z členství
      Právo usazování a volný pohyb služeb

                  —

                  Odstranit omezení práva usazování a volného pohybu přeshraničních služeb.

                  —

                  Zahájit sbližování s acquis v oblasti poštovních služeb. Začít liberalizovat poštovní služby a zřídit vnitrostátní regulační orgán.

                  —

                  Dosáhnout výrazného sblížení s acquis v oblasti uznávání odborných kvalifikací.

            Zadávání veřejných zakázek

                  —

                  Zajistit, aby byla pravidla pro zadávání veřejných zakázek účinně prováděna zadavateli na všech úrovních, včetně vytvoření a používání operačních nástrojů, poskytování školení a posilování správní kapacity zadavatelů.

                  —

                  Podporovat při zadávání zakázek využívání elektronických prostředků.

                  —

                  Přijmout komplexní národní strategii pro rozvoj tureckého systému zadávání veřejných zakázek, včetně využívání elektronických prostředků ve všech fázích zadávání zakázek.

            Práva duševního vlastnictví

                  —

                  Dokončit sbližování a zajistit prosazování práv duševního vlastnictví posílením struktur a mechanismů pro jejich prosazování, včetně donucovacích orgánů a soudnictví.

            Finanční služby

                  —

                  Učinit výrazný pokrok při provádění nového rámce v oblasti kapitálových požadavků v souladu s podrobným plánem Regulační a kontrolní agentury pro bankovnictví (BRSA).

                  —

                  Učinit výrazný pokrok ke sblížení právních předpisů s acquis v nebankovním finančním sektoru.

            Právo společností

                  —

                  Dokončit sbližování s acquis.

                  —

                  Přijmout všeobecně použitelné zásady účetního výkaznictví v souladu se standardy EU při plném využití výjimek stanovených v acquis.

                  —

                  Posílit požadavky na poskytování informací. Zejména zavést obecný požadavek pro společnosti zakládat auditované výkazy o právnické osobě a konsolidované finanční výkazy s cílem jejich zveřejnění.

                  —

                  Posílit kapacitu všech příslušných orgánů ke sledování a prosazování standardů účetního výkaznictví.

            Hospodářská soutěž

                  —

                  Konsolidovat prosazování předpisů v oblasti antimonopolních opatření a státní podpory se zvláštním zřetelem na monopoly a podniky se zvláštními a výlučnými právy.

                  —

                  Pokračovat v restrukturalizaci ocelářství v rámci dohodnutého komplexního odvětvového programu.

                  —

                  Zvýšit informovanost o antimonopolních pravidlech a pravidlech pro státní podporu u všech účastníků trhu a poskytovatelů podpory.

            Informační společnost a média

                  —

                  Dokončit provedení acquis v oblasti telekomunikací do vnitrostátních předpisů a připravit úplnou liberalizaci trhů.

                  —

                  Dokončit sbližování právních předpisů v audiovizuální oblasti a posílit pravomoci nezávislého regulačního orgánu pro televizní/rozhlasové vysílání.

            Zemědělství a rozvoj venkova

                  —

                  Pokračovat ve zřizování integrovaného administrativního a kontrolního systému, zejména s ohledem na systém evidence půdy.

            Bezpečnost potravin, veterinární a rostlinolékařská politika

                  —

                  Harmonizovat právní předpisy v oblasti bezpečnosti potravin ve veterinární a rostlinolékařské oblasti.

                  —

                  Vybudovat potřebnou správní kapacitu k provádění právních předpisů ve veterinární, rostlinolékařské a potravinářské oblasti.

                  —

                  Zřídit systém identifikace a evidence ovcí a koz v souladu s požadavky EU.

                  —

                  Modernizovat zemědělsko-potravinářská zařízení, aby se zajistilo dodržování standardů a právních předpisů EU pro bezpečnost potravin. Modernizovat mléčné farmy.

                  —

                  Provádět kontrolní systémy pro bezpečnost potravin.

                  —

                  Zřídit systém sběru uhynulých zvířat a nakládání s vedlejšími produkty živočišného původu.

                  —

                  Provádět plány eradikace hlavních chorob.

                  —

                  Sbližovat systém zápisu odrůd rostlin s požadavky EU.

                  —

                  Dále sbližovat požadavky týkající se reziduí pesticidů s ustanoveními EU.

            Rybolov

                  —

                  Dokončit zřizování odpovídajících správních struktur a vybavení na centrální i regionální úrovni, které zajistí provádění společné rybářské politiky.

            Dopravní politika

                  —

                  Dokončit právní a správní sbližování ve všech druzích dopravy. V případě silniční dopravy se zejména zaměřit na přístup na trh, bezpečnost silničního provozu, kontroly technické způsobilosti motorových vozidel, silniční kontroly a na sociální, fiskální a technická pravidla. Námořní doprava by měla zahrnovat námořní bezpečnost.

                  —

                  Zajistit provádění a prosazování právních předpisů v oblasti silniční, námořní a letecké dopravy (zejména s ohledem na leteckou bezpečnost a řízení letového provozu). Za tímto účelem zlepšit kapacity příslušných institucí pro provádění a prosazování dodržování předpisů, pokud jde o veškeré aspekty civilního letectví, silniční dopravy a železnic.

                  —

                  Dokončit restrukturalizaci státní železniční společnosti a otevřít trh železniční dopravy v souladu s požadavky acquis.

                  —

                  Provádět program technického přizpůsobení tureckých námořních a silničních dopravních prostředků, aby odpovídaly normám Společenství.

            Energetika

                  —

                  Úplné sblížení vnitrostátních právních předpisů s acquis.

                  —

                  Dále posílit správní a regulační struktury.

                  —

                  Restrukturalizovat veřejné služby v oblasti energetiky a otevřít trhy s energií v souladu s acquis.

                  —

                  Zajistit vysokou úroveň jaderné bezpečnosti. Po vybudování kapacity pro výrobu jaderné energie je třeba zejména posílit kapacitu, nezávislost a zdroje regulačního orgánu s dostatečným předstihem před začátkem vydávání licencí. Zajistit vypracovávání hodnocení vlivu na životní prostředí (EIA) v plném souladu se směrnicí o posuzování vlivů na životní prostředí.

            Daně

                  —

                  Učinit výrazný pokrok k dokončení sbližování s acquis v daňové oblasti, pokud jde o DPH, spotřební daně a přímé daně, včetně kodexu chování pro zdaňování podniků.

                  —

                  Pokračovat v posilování a modernizaci daňové správy, včetně oblastí informačních technologií, s cílem zkvalitnit výběr příjmů z daní. Pokračovat v přípravách pro rozvoj potřebných systémů IT, které by umožňovaly výměnu elektronických dat s EU a jejími členskými státy.

            Hospodářská a měnová politika

                  —

                  Dokončit sbližování s ustanoveními acquis o zákazu zvýhodněného přístupu orgánů veřejného sektoru k finančním institucím a zákazu přímého financování veřejného sektoru.

            Statistika

                  —

                  Sladit registr hospodářských subjektů se standardy EU.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování makroekonomických statistik s acquis, zejména ve vztahu k odhadu HDP, harmonizovaným indexům spotřebitelských cen, krátkodobým ukazatelům, platební bilanci a statistikám pracovních sil.

                  —

                  Posílit koordinační úlohu státního statistického úřadu s cílem zlepšit sběr a zpracování údajů pocházejících z různých vládních úřadů.

                  —

                  Zintenzívnit využívání správních zdrojů pro sběr údajů.

                  —

                  Dokončit harmonizaci finančních statistik s požadavky ESA 95.

            Sociální politika a zaměstnanost

                  —

                  Dokončit provádění acquis do vnitrostátního práva a posílit související správní a donucovací struktury, včetně inspektorátů práce.

                  —

                  Zajistit provádění a prosazování acquis týkající se sociální politiky a politiky zaměstnanosti.

                  —

                  Připravit celostátní strategii zaměstnanosti s cílem zapojit se do evropské strategie zaměstnanosti, včetně přípravy a provádění společného hodnocení politiky zaměstnanosti, a vytvořit kapacitu pro sledování trhu práce a vývoje sociální situace.

                  —

                  Připravit celostátní strategii o sociálním začlenění, včetně sběru údajů, v souladu s postupy v EU.

                  —

                  Dále rozvíjet sociální ochranu, zejména upevněním reformy systému sociálního zabezpečení a důchodového systému s ohledem na finanční udržitelnost a zároveň posílit síť sociálního zajištění.

            Podniky a průmyslová politika

                  —

                  Pokračovat ve zjednodušování podnikatelského prostředí pro malé a střední podniky a zajistit soulad s definicí malých a středních podniků používanou v EU.

            Transevropské sítě

                  —

                  Provádět prioritní projekty stanovené ve vyhodnocení potřeb dopravní infrastruktury v souladu s hlavními směry Evropského společenství pro transevropské dopravní sítě.

                  —

                  Podporovat provádění projektů v Turecku označených v hlavních směrech Evropského společenství pro transevropské energetické sítě jako projekty společného zájmu.

            Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů

                  —

                  Pokračovat v posilování správní kapacity pro provádění regionální politiky na centrální i regionální úrovni.

                  —

                  Zavést víceleté postupy rozpočtového plánování a stanovit prioritní kritéria pro veřejné investice v regionech.

            Spravedlnost, svoboda a bezpečnost

                  —

                  Sbližovat status a fungování četnictva s evropskými standardy.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování právních předpisů a praxe v oblasti víz s acquis.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování s acquis v oblasti azylu odstraněním zeměpisného omezení Ženevské úmluvy; posílením systému pro projednávání a stanovení žádostí o azyl a rozvinutím opatření pro sociální podporu a integraci pro uprchlíky.

                  —

                  V oblasti drog pokračovat v posilování národního kontaktního místa.

                  —

                  Pokračovat v rozvíjení kapacity celních orgánů, mimo jiné uzavíráním dohod o celní spolupráci a zavedením mobilních kontrolních jednotek.

                  —

                  V oblasti ochrany údajů zajistit provádění acquis zřízením nezávislého kontrolního orgánu.

                  —

                  Přijmout a provádět acquis a osvědčené postupy v oblasti migrace k zamezení nedovolené migrace.

                  —

                  Pokračovat ve sbližování s acquis a osvědčenými postupy v souladu s národním akčním plánem o správě hranic k zajištění plného souladu s schengenským acquis.

                  —

                  Přijmout a provádět acquis v oblasti korupce, boje proti drogám, organizované trestné činnosti, praní peněz, v oblasti soudní spolupráce v trestních a občanských věcech a trestněprávní ochrany eura a finančních zájmů Společenství.

            Vzdělávání a kultura

                  —

                  Provádět sbližování s politikami EU ohledně kulturní rozmanitosti, mimo jiné v souladu s Úmluvou UNESCO o kulturní rozmanitosti.

            Životní prostředí

                  —

                  Pokračovat ve sbližování s acquis a posilovat institucionální, správní a sledovací kapacitu k zajištění ochrany životního prostředí, včetně sběru údajů.

                  —

                  Zahrnout zásady udržitelného rozvoje do formulování a provádění odvětvových politik.

                  —

                  Zajistit úplné provedení platného znění strategické směrnice o dopadech na životní prostředí do vnitrostátního práva a její postupné uplatňování a prosazování.

                  —

                  Přijmout a provádět národní program pro nakládání s odpadem.

            Celní unie

                  —

                  Dokončit sbližování právních předpisů v oblasti cel, zejména pro správu celních kvót, svobodná pásma, zboží a technologie dvojího užití, prekurzory, padělky a nedovolené napodobeniny.

                  —

                  Pokračovat v úsilí při modernizaci celních kontrol a operací a zajistit, aby byla všechna celní pracoviště vybavena infrastrukturou IT.

                  —

                  Pokračovat v přípravách na propojení systémů IT s EU.

            Finanční kontrola

                  —

                  Posílit stávající řídící a kontrolní kapacitu všech subjektů, které se podílí na řízení předvstupních fondů Společenství v rámci decentralizovaného prováděcího systému (DIS).

                  —

                  Připravit veškeré instituce zapojené do řízení předvstupních fondů Společenství na akreditaci v rámci rozšířeného decentralizovaného prováděcího systému (EDIS).

                  —

                  Připravit zřízení útvaru proti podvodům, která bude mít nezávislou působnost.

                  —

                  Posílit kapacitu správních struktur zřízených na ochranu finančních zájmů ES.

            4.   PROGRAMY
      Finanční pomoc pro priority uvedené v přístupovém partnerství bude zpřístupněna prostřednictvím ročních rozhodnutí o financování přijatých Komisí na základě postupu stanoveném v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001 o předvstupní finanční pomoci Turecku (2) (pro program na rok 2006) a v nařízení pro nástroj předvstupní pomoci (IPA), jakmile bude přijato (pro programy na období 2007 – 2013). Po rozhodnutích o financování bude následovat finanční dohoda podepsaná s Tureckem.
      5.   PODMÍNKY
      Pomoc Společenství při financování projektů prostřednictvím předvstupních nástrojů je vázána na plnění závazků v rámci dohod mezi ES a Tureckem ze strany Turecka, a to včetně rozhodnutí o celní unii 1/95 a dalších rozhodnutí, dále na další konkrétní kroky k řádnému splnění kodaňských kritérií, a zejména na pokrok při plnění specifických priorit tohoto revidovaného přístupového partnerství. Nedodržení těchto obecných podmínek by mohlo vést k rozhodnutí Rady o zastavení finanční pomoci na základě článku 5 nařízení (ES) č. 2500/2001. Konkrétní podmínky jsou také uvedeny v jednotlivých ročních programech.
      6.   SLEDOVÁNÍ
      Provádění přístupového partnerství je sledováno v rámci příslušných mechanismů zřízených podle dohody o přidružení a prostřednictvím zpráv Komise o pokroku.
      Podvýbory v rámci přístupové dohody umožňují přezkoumat provádění priorit přístupového partnerství a pokrok při sbližování, provádění a prosazování právních předpisů. Výbor pro přidružení projednává celkový vývoj, pokroky a problémy při plnění priorit přístupového partnerství a specifičtější problémy, které mu předloží podvýbory.
      Sledování programu předvstupní finanční pomoci provádí Turecko společně s Evropskou komisí prostřednictvím společného monitorovacího výboru. V zájmu zajištění efektivity sledování musí projekty financované v rámci každé finanční dohody obsahovat ověřitelné a měřitelné výkonnostní ukazatele. Sledování založené na těchto ukazatelích pomůže Komisi, řídícímu výboru Phare (a jeho nástupci v rámci nástroje předvstupní pomoci – IPA) a Turecku v případě potřeby následně změnit zaměření a formu nových programů.
      Řídící výbor Phare zajistí, aby byly činnosti financované v rámci předvstupního programu navzájem slučitelné a aby byly v souladu s přístupovým partnerstvím, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 2500/2001.
      Přístupové partnerství bude v případě potřeby dále upravováno v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 622/98 ze dne 16. března 1998 o pomoci kandidátským státům v rámci strategie v rámci předvstupní strategie, a zejména o zavedení přístupového partnerství (3).

         (1)  Viz též prohlášení Evropského společenství a jeho členských států ze dne 21. září 2005.

         (2)  Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 23).

         (3)  Úř. věst. L 85, 20.3.1998, s. 1.


title: 2011/67/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (ECB/2010/29)

text:
               9.2.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 35/26

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 13. prosince 2010
   o vydávání eurobankovek
   (přepracování)
   (ECB/2010/29)
   (2011/67/EU)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 1 této smlouvy,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 16 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 128 odst. 1 Smlouvy a článku 16 statutu ESCB má Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) výlučné právo povolovat vydávání eurobankovek v Unii. Na základě těchto ustanovení mohou ECB a národní centrální banky vydávat eurobankovky, které jsou jedinými bankovkami, jež mají v členských státech, jejichž měnou je euro, status zákonného platidla. Právo Unie předvídá systém plurality emitentů bankovek. Eurobankovky vydává ECB a národní centrální banky.

               (2)

               Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (1) uvádí ECB a národní centrální banky počínaje 1. lednem 2002 do oběhu bankovky znějící na euro. Eurobankovky jsou vyjádřením stejné a jednotné měny a podléhají jednotnému právnímu režimu.

               (3)

               Vydávání eurobankovek nemusí podléhat množstevním nebo jiným omezením, protože uvádění bankovek do oběhu je proces řízený poptávkou.

               (4)

               Rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (2) obsahuje společná pravidla pro eurobankovky. ECB stanovila společné technické specifikace pro eurobankovky a opatření pro kontrolu jakosti, aby bylo zajištěno, že eurobankovky tyto specifikace splňují. V důsledku toho mají všechny eurobankovky stejný vzhled a úroveň jakosti a mezi bankovkami stejné nominální hodnoty není rozdíl.

               (5)

               Všechny eurobankovky by měly podléhat shodným požadavkům členů Eurosystému na přijímání a zpracování bez ohledu na to, který z nich je uvedl do oběhu. Praxe repatriace bankovek znějících na národní měnové jednotky vydávající centrální bance se na eurobankovky nevztahuje. Režim vydávání eurobankovek je založen na zásadě nerepatriace eurobankovek.

               (6)

               Podle článku 29.1 statutu ESCB je každé z centrálních bank, které jsou členy Evropského systému centrálních bank, přidělen vážený podíl v klíči pro upisování základního kapitálu ECB, jak je stanoven v rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3); tento vážený podíl je založen na počtu obyvatel a hrubém domácím produktu každého členského státu a určuje příspěvky do základního kapitálu ECB, převody devizových rezerv národních centrálních bank na ECB, přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank a rozdělování zisků a sdílení ztrát ECB.

               (7)

               Eurobankovky jsou zákonným platidlem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, volně obíhají v rámci eurozóny, jsou opětovně vydávány členy Eurosystému a mohou být též uschovávány nebo užívány mimo eurozónu. Závazky vyplývající z emise celkové hodnoty eurobankovek v oběhu by měly být proto rozděleny mezi členy Eurosystému podle objektivního kritéria. Vhodným kritériem je podíl každé národní centrální banky na splaceném základním kapitálu ECB. Tento podíl vychází z poměrného uplatnění klíče pro upisování základního kapitálu uvedeného v článku 29.1 statutu ESCB na jednotlivé národní centrální banky. Jelikož se toto kritérium nevztahuje na ECB, určí procentní podíl eurobankovek, které mají být vydány ECB, Rada guvernérů.

               (8)

               Podle článků 9.2 a 12.1 statutu ESCB, kterými se stanovuje zásada decentralizace pro operace Eurosystému, jsou národní centrální banky pověřeny uváděním do oběhu a stahováním z oběhu všech eurobankovek, a to včetně eurobankovek vydaných ECB. V souladu s touto zásadou národní centrální banky provádějí rovněž fyzickou manipulaci s eurobankovkami.

               (9)

               Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, by měl vést k zůstatkům uvnitř Eurosystému. Jelikož ECB neuvádí eurobankovky do oběhu, měla by mít pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám odpovídající hodnotě podílu eurobankovek, které vydává. Úročení těchto zůstatků uvnitř Eurosystému má dopad na stav příjmů národních centrálních bank, a podléhá proto rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (4), které je založeno na článku 32 statutu ESCB.

               (10)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (5) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (6) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.

               (11)

               S ohledem na to, že Estonsko k 1. lednu 2011 přijme euro, je nutné změnit rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (7), aby se stanovil klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011. Protože rozhodnutí ECB/2001/15 bylo změněno již několikrát, mělo by být nyní v zájmu jasnosti přepracováno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

               b)

               „eurobankovkami“ bankovky, které splňují požadavky rozhodnutí ECB/2003/4 a technické specifikace stanovené Radou guvernérů;

               c)

               „klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok;

               d)

               „klíčem pro přidělování bankovek“ procentní podíly, které vyplývají z přihlédnutí k podílu ECB na celkové emisi eurobankovek a z použití klíče upsaného základního kapitálu (se zaokrouhlením na nejbližší násobek 0,0005 procentního bodu) na podíl národních centrálních bank na této celkové emisi. V případě, že součet výsledných procentních podílů nečiní 100 %, vyrovná se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenším podílům ve vzestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největších podílů v sestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %. Příloha I tohoto rozhodnutí stanoví klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011.

         Článek 2
   Vydávání eurobankovek
   Eurobankovky vydává ECB a národní centrální banky.
   Článek 3
   Povinnosti emitentů
   1.   Národní centrální banky uvádějí eurobankovky do oběhu a stahují je z oběhu a provádějí veškerou fyzickou manipulaci související se všemi eurobankovkami včetně těch, které vydala ECB.
   2.   Národní centrální banky na žádost držitele přijímají všechny eurobankovky k výměně za eurobankovky stejné hodnoty nebo, v případě majitelů účtů, k připsání na účty vedené v přijímající národní centrální bance.
   3.   Národní centrální banky nakládají se všemi jimi přijatými eurobankovkami jako s pasivy a stejným způsobem je zpracovávají.
   4.   Národní centrální banky nepředávají jimi přijaté eurobankovky jiným národním centrálním bankám a ponechávají si tyto eurobankovky k dispozici pro opětovné vydání. Přitom platí následující výjimky v souladu s pravidly stanovenými Radou guvernérů ECB:

               a)

               poškozené, opotřebené nebo z oběhu stažené eurobankovky může přijímající národní centrální banka zničit;

               b)

               eurobankovky držené národními centrálními bankami mohou být z logistických důvodů ve velkém redistribuovány v rámci Eurosystému.

         Článek 4
   Přidělení eurobankovek v rámci Eurosystému
   1.   Celková hodnota eurobankovek v oběhu se přidělí členům Eurosystému za použití klíče pro přidělování bankovek.
   2.   Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, vede k zůstatkům uvnitř Eurosystému. ECB má pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám v hodnotě odpovídající hodnotě jí vydaných eurobankovek, a to poměrně k podílům národních centrálních bank v klíči upsaného základního kapitálu.
   Článek 5
   Zrušení
   Rozhodnutí ECB/2001/15 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 13. prosince 2010.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 16.

      (3)  Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 66.

      (4)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      (5)  Úř. věst. L 196, 28.7.2010, s. 24.

      (6)  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (7)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52.

      PŘÍLOHA I

         KLÍČ PRO PŘIDĚLOVÁNÍ BANKOVEK OD 1. LEDNA 2011

                  Evropská centrální banka

                  8,0000 %

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,1895 %

                  Deutsche Bundesbank

                  24,8995 %

                  Eesti Pank

                  0,2355 %

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  1,4605 %

                  Bank of Greece

                  2,5835 %

                  Banco de Espańa

                  10,9185 %

                  Banque de France

                  18,6985 %

                  Banca d’Italia

                  16,4310 %

                  Central Bank of Cyprus

                  0,1800 %

                  Banque centrale du Luxembourg

                  0,2295 %

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  0,0830 %

                  De Nederlandsche Bank

                  5,2440 %

                  Oesterreichische Nationalbank

                  2,5530 %

                  Banco de Portugal

                  2,3015 %

                  Banka Slovenije

                  0,4325 %

                  Národná banka Slovenska

                  0,9115 %

                  Suomen Pankki

                  1,6485 %

                  CELKEM

                  100,0000 %

      PŘÍLOHA II

         ZRUŠENÉ ROZHODNUTÍ A JEHO POZDĚJŠÍ ZMĚNY

                  Rozhodnutí ECB/2001/15

                     Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52

                  Rozhodnutí ECB/2003/23

                     Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 40

                  Rozhodnutí ECB/2004/9

                     Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 17

                  Rozhodnutí ECB/2006/25

                     Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 13

                  Rozhodnutí ECB/2007/19

                     Úř. věst. L 1, 4.1.2008, s. 7

                  Rozhodnutí ECB/2008/26

                     Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 75


title: 2013/69/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 28. ledna 2013 o jmenování jednoho českého náhradníka Výboru regionů

text:
               1.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 32/17

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 28. ledna 2013
   o jmenování jednoho českého náhradníka Výboru regionů
   (2013/69/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh české vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Davida RATHA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Náhradníkem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenován:

               —

               pan Václav NOVOTNÝ, radní hl. města Prahy.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 28. ledna 2013.

            Za Radu

            předseda

         S. COVENEY

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: 2010/392/: Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2010 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Malajsie

text:
               15.7.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 180/26

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 14. července 2010
   o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Malajsie
   (2010/392/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   Postup

               (1)

               Dne 30. června 2009 Evropská komise („dále jen Komise“) obdržela podnět ohledně údajného újmu působícího dumpingu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Malajsie (dále jen „dotčené země“).

               (2)

               Podnět podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „EIFI“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v Unii, v souladu s čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

               (3)

               Uvedený podnět obsahoval zjevné důkazy o existenci dumpingu a o podstatné újmě, která tím vznikla, což bylo považováno za dostatečné oprávnění pro zahájení antidumpingového řízení.

               (4)

               Komise proto po konzultaci s poradním výborem zahájila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2) antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z dotčených zemí, do Unie.

               (5)

               Ve stejný den zahájila Komise antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí do Unie (3).

               (6)

               Komise zaslala dotazníky výrobnímu odvětví Unie, všem známým sdružením výrobců v Unii, vývozcům/výrobcům v dotčených zemích, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem známým sdružením dovozců a orgánům dotčených zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

         B.   Stažení podnětu a zastavení řízení

               (7)

               Dopisem Komisi ze dne 1. dubna 2010 EIFI oficiálně stáhl svůj podnět.

               (8)

               Podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení platí, že pokud je podnět stažen, může být řízení zastaveno, s výjimkou případu, kdy to není v zájmu Unie.

               (9)

               Komise uvedla, že by stávající řízení mělo být zastaveno, jelikož šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Nebyly obdrženy žádné připomínky, jež by naznačovaly, že zastavení řízení není v zájmu Unie.

               (10)

               Komise proto dospěla k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí do Unie by mělo být zastaveno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie a Malajsie, se zastavuje.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 14. července 2010.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. C 190, 13.8.2009, s. 27.

      (3)  Úř. věst. C 190, 13.8.2009, s. 32.


title: Společný postoj Rady 2008/822/SZBP ze dne 27. října 2008 o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie

text:
               29.10.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 285/21

      SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2008/822/SZBP
   ze dne 27. října 2008
   o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 15 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 30. října 2007 přijala Rada společný postoj 2007/705/SZBP o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie (1), který stanovil prodloužení platnosti jejich vnitrostátních povolení ke vstupu na území členských států a k pobytu na něm uvedených ve společném postoji 2002/400/SZBP (2) o dalších dvanáct měsíců.

               (2)

               Na základě vyhodnocení uplatňování společného postoje 2002/400/SZBP Rada považuje za vhodné, aby platnost těchto povolení byla prodloužena o dalších dvanáct měsíců,

         PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:
   Článek 1
   Členské státy uvedené v článku 2 společného postoje 2002/400/SZBP prodlužují platnost vnitrostátních povolení ke vstupu a k pobytu udělených podle článku 3 uvedeného společného postoje o dalších dvanáct měsíců.
   Článek 2
   Rada vyhodnotí uplatňování společného postoje 2002/400/SZBP do šesti měsíců od přijetí tohoto společného postoje.
   Článek 3
   Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 4
   Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 27. října 2008.

            Za Radu

            předseda

         M. BARNIER

      (1)  Úř. věst. L 285, 31.10.2007, s. 54.

      (2)  Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 33.


title: 2011/23/EU: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 31. prosince 2010 o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvcích na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Eesti Pank (ECB/2010/34)

text:
               15.1.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 11/58

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
   ze dne 31. prosince 2010
   o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvcích na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Eesti Pank
   (ECB/2010/34)
   (2011/23/EU)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 30.1, 30.3, 48.1 a 48.2 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (1) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.

               (2)

               Článek 48.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna splatit svůj upsaný podíl na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB) ve stejném rozsahu jako národní centrální banky ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Podle článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3) činí vážený podíl Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu ECB 0,1790 %. Eesti Pank již splatila část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s článkem 1 rozhodnutí ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (4).

               (3)

               Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/26 ze dne 13. prosince 2010 o zvýšení základního kapitálu Evropské centrální banky (5) se s účinkem od 29. prosince 2010 zvyšuje základní kapitál ECB o 5 miliard EUR z 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR. Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (6), má být zvýšený základní kapitál splacen ve třech stejných ročních splátkách.

               (4)

               Eesti Pank by tedy měla splatit zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB ve výši 18 539 259,01 EUR takto: 3. ledna 2011 částku 9 589 259,01 EUR, která je výsledkem násobku upsaného základního kapitálu ECB k 28. prosinci 2010 (5 760 652 402,58 EUR) a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu (0,1790 %) po odečtení části jejího podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která byla již splacena v souladu s rozhodnutím ECB/2010/27, a dále částku 8 950 000,00 EUR, která je výsledkem násobku částky, o kterou se zvyšuje upsaný základní kapitál ECB (5 miliard EUR), a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu. Eesti Pank by měla částku 8 950 000,00 EUR uhradit ve třech stejných splátkách. První splátka má být uhrazena spolu s částkou 9 589 259,01 EUR a další dvě splátky, každá ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.

               (5)

               Článek 48.1 ve spojení s článkem 30.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je též povinna převést na ECB devizové rezervy. Podle článku 48.1 statutu ESCB se výše těchto převodů určuje násobkem hodnoty devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřené v eurech podle platných směnných kurzů, a poměru mezi počtem podílů upsaných dotyčnou národní centrální bankou a počtem podílů již splacených národními centrálními bankami ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Při určování „devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 převedeny na ECB“, je třeba náležitě zohlednit předchozí úpravy klíče pro upisování základního kapitálu ECB (7) podle článku 29.3 statutu ESCB a rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB podle článku 48.3 statutu ESCB (8). Podle rozhodnutí ECB/2008/27 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (9) proto činí hodnota devizových rezerv, které již byly podle článku 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřená v eurech, 145 853 596,60 EUR.

               (6)

               Devizové rezervy, které má Eesti Pank převést, by měly být v japonských jenech a zlatě anebo by měly být v japonských jenech a zlatě denominovány.

               (7)

               Článek 30.3 statutu ESCB stanoví, že ECB je povinna připsat ve prospěch každé národní centrální banky členského státu, jehož měnou je euro, pohledávku ve výši devizových rezerv, jež tato národní centrální banka převedla na ECB. Ustanovení o denominaci a úročení pohledávek, které již byly připsány ve prospěch národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (10), by se měla vztahovat též na denominaci a úročení pohledávek Eesti Pank.

               (8)

               Článek 48.2 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna přispívat do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci roku, který předcházel roku zrušení výjimky. Výše tohoto příspěvku se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB.

               (9)

               Analogicky k článku 3.5 jednacího řádu Evropské centrální banky (11) měl guvernér Eesti Pank možnost vznést připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „devizovými rezervami“ zlato nebo hotovost;

               b)

               „zlatem“ troyské unce ryzího zlata ve formě zlatých cihel (London Good Delivery) podle standardů London Bullion Market Association;

               c)

               „hotovostí“ zákonná měna Japonska (japonský jen).

         Článek 2
   Výše a způsob splacení základního kapitálu
   1.   Eesti Pank splatí zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která činí 18 539 259,01 EUR.
   2.   Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 první splátku ve výši 12 572 592,35 EUR zvláštním převodem prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2). Eesti Pank uhradí dvě další splátky, každou ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
   3.   Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 zvláštním převodem prostřednictvím TARGET2 úrok z částky splatné ECB podle odstavce 2 první věty přirostlý za dny 1. a 2. ledna 2011. Tento úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
   Článek 3
   Převod devizových rezerv
   1.   S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s tímto článkem a opatřeními přijatými na jeho základě převede Eesti Pank na ECB částku devizových rezerv denominovaných v japonských jenech a zlatě rovnající se částce 145 853 596,60 EUR takto:

               Částka japonských jenů v hotovosti vyjádřená v eurech

               Hodnota zlata vyjádřená v eurech

               Celková částka vyjádřená v eurech

               123 975 557,11

               21 878 039,49

               145 853 596,60

         2.   Částka devizových rezerv vyjádřená v eurech, kterou má Eesti Pank převést podle odstavce 1, se vypočte na základě směnných kurzů mezi eurem a japonským jenem stanovených v rámci 24hodinového písemného konzultačního řízení mezi Eurosystémem a Eesti Pank dne 31. prosince 2010 a v případě zlata na základě ceny v amerických dolarech za troyskou unci ryzího zlata stanovené v rámci určování ceny zlata v Londýně (London gold fixing) v 10:30 londýnského času dne 31. prosince 2010.
   3.   ECB potvrdí Eesti Pank co možná nejdříve částku vypočtenou podle odstavce 2.
   4.   Eesti Pank převede na ECB japonské jeny v hotovosti.
   5.   Převod hotovosti se uskuteční na účty, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod hotovosti na ECB je 4. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
   6.   Hodnota zlata, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s odstavcem 1, se co nejvíce blíží částce 21 878 039,49 EUR, avšak tuto částku nepřesáhne.
   7.   Eesti Pank převede zlato uvedené v odstavci 1 v neinvestované podobě na účty a místa, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod zlata na ECB je 6. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
   8.   Převede-li Eesti Pank zlato na ECB v hodnotě nižší, než je částka stanovená v odstavci 1, převede 6. ledna 2011 částku hotovosti v japonských jenech odpovídající výslednému rozdílu na účet ECB, který určí ECB. Tato hotovost v japonských jenech netvoří součást devizových rezerv denominovaných v japonských jenech, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s levým sloupcem tabulky uvedené v odstavci 1.
   9.   Případný rozdíl mezi celkovou částkou vyjádřenou v eurech, která je uvedena v odstavci 1, a částkou uvedenou v čl. 4 odst. 1 se vyrovná v souladu s dohodou ze dne 31. prosince 2010 mezi Eesti Pank a Evropskou centrální bankou o pohledávce připsané Evropskou centrální bankou ve prospěch Eesti Pank podle článku 30.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (12).
   Článek 4
   Denominace, úročení a splatnost pohledávek ve výši příspěvků
   1.   S účinkem od 1. ledna 2011 a za podmínek úpravy týkající se dnů vypořádání převodů devizových rezerv v článku 3 připíše ECB ve prospěch Eesti Pank pohledávku denominovanou v eurech ve výši celkové částky jejího příspěvku na devizové rezervy vyjádřené v eurech. Tato pohledávka činí 103 115 678,01 EUR.
   2.   Pohledávka, kterou ECB připíše ve prospěch Eesti Pank, se úročí ode dne vypořádání. Úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se 85 % mezní úrokové sazby, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
   3.   Pohledávka se úročí na konci každého účetního roku. ECB čtvrtletně informuje Eesti Pank o souhrnné částce.
   4.   Pohledávka se nesplácí.
   Článek 5
   Příspěvky na rezervní fondy a rezervy ECB
   1.   S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s čl. 3 odstavci 5 a 6 přispívá Eesti Pank do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci 2010.
   2.   Výše příspěvku Eesti Pank se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB. Odkazy v článku 48.2 na „počet podílů upsaných dotyčnou centrální bankou“ a na „počet podílů již splacených ostatními centrálními bankami“ se vztahují na vážený podíl Eesti Pank a vážené podíly národních centrálních bank ostatních členských států, jejichž měnou je euro, v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle rozhodnutí ECB/2008/23.
   3.   Pro účely odstavce 1 zahrnují pojmy „rezervní fondy ECB“ a „rezervy rovnocenné rezervním fondům“ všeobecný rezervní fond ECB, zůstatky na účtech přecenění a rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika, rizika tržních cen a rizika souvisejícího s cenou zlata.
   4.   ECB vypočítá a potvrdí Eesti Pank výši jejího příspěvku podle odstavce 1 nejpozději v první pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů.
   5.   V druhý pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů Eesti Pank uhradí ECB prostřednictvím TARGET2:

               a)

               částku splatnou ve prospěch ECB podle odstavce 4 a

               b)

               úrok z částky splatné ve prospěch ECB podle odstavce 4 přirostlý za období od 1. ledna 2011 do dne platby.

         6.   Úrok podle odst. 5 písm. b) se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil Eurosystém při své poslední hlavní refinanční operaci.
   Článek 6
   Pravomoci
   1.   Výkonná rada ECB vydává v potřebném rozsahu pokyny Eesti Pank s cílem upřesnit a provést jakákoli ustanovení tohoto rozhodnutí a stanovit vhodná opatření k řešení případných problémů.
   2.   Veškeré pokyny Výkonné rady podle odstavce 1 se neprodleně oznamují Radě guvernérů a Výkonná rada se řídí rozhodnutím, které Rada guvernérů v dané věci přijme.
   Článek 7
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. prosince 2010.

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 196, 28.7.2010, s. 24.

      (2)  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 66.

      (4)  Viz strana 56 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (5)  Viz strana 53 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (6)  Viz strana 54 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (7)  Rozhodnutí ECB/2003/17 ze dne 18. prosince 2003 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 27) a rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 66).

      (8)  Rozhodnutí ECB/2004/5 ze dne 22. dubna 2004 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 5) a rozhodnutí ECB/2006/21 ze dne 15. prosince o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 1).

      (9)  Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 77.

      (10)  Podle obecných zásad ECB/2000/15 ze dne 3. listopadu 1998 ve znění obecných zásad ze dne 16. listopadu 2000 o složení a ocenění devizových rezerv, metodách jejich prvního převodu a o denominaci a úročení odpovídajících pohledávek (Úř. věst. L 336, 30.12.2000, s. 114).

      (11)  Rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 33).

      (12)  Dosud nezveřejněná v Úředním věstníku.