title: Rozhodnutí Komise (EU) 2016/2042 ze dne 1. září 2016 o režimu podpory SA.38418 – 2014/C (ex 2014/N), kterou Německo zamýšlí poskytnout na podporu filmové produkce a distribuce (oznámeno pod číslem C(2016) 5551) (Text s významem pro EHP )

text:
               22.11.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 314/63

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/2042
   ze dne 1. září 2016
   o režimu podpory SA.38418 – 2014/C (ex 2014/N), kterou Německo zamýšlí poskytnout na podporu filmové produkce a distribuce

         (oznámeno pod číslem C(2016) 5551)

   (Pouze německé znění je závazné)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
   poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   ŘÍZENÍ

               (1)

               Dopisem ze dne 4. března 2014 oznámilo Německo Komisi změnu režimu podpory filmové produkce a distribuce (spolkový zákon na podporu kinematografie (Filmförderungsgesetz), dále jen „FFG“). Další informace poskytlo Německo Komisi dopisy ze dne 17. dubna 2014 a 16. července 2014.

               (2)

               Dopisem ze dne 17. října 2014 Komise Německu sdělila, že se s ohledem na toto opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

               (3)

               Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

               (4)

               Německo podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 11. prosince 2014.

               (5)

               Komise mimoto obdržela připomínky i od zúčastněných stran. Komise předala tyto připomínky Německu, které mělo možnost se k nim vyjádřit; vyjádření Německa bylo obdrženo dopisem ze dne 5. března 2015.

         2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

   2.1   Název a obsah režimu

               (6)

               Právním základem režimu je spolkový zákon FFG ve znění sedmé novely zákona, v němž jsou objasněny podmínky pro podporu audiovizuálních děl ze strany německého spolkového ústavu pro podporu kinematografie (Filmförderungsanstalt, dále jen „FFA“). Tento režim Komise schválila rozhodnutím ve věci SA.36753 ze dne 3. prosince 2013 na období do 31. prosince 2016. Oznámená plánovaná změna tohoto režimu se týká finanční podpory distributorů videa na vyžádání, kteří nemají sídlo ani místo podnikání v Německu, a uložení poplatku těmto distributorům.

               (7)

               Stávající spolkový režim podpory produkce, distribuce a promítání filmů je financován ze zvláštního poplatku, který musí hradit podniky v odvětví kinematografie a videa a televizní společnosti. Poplatku podléhají provozovatelé kin a distributoři videozáznamů a videa na vyžádání. Výše kinematografického poplatku, který se odvádí ústavu FFA, se řídí obratem plynoucím z využití filmů. Provozovatelé kin hradí poplatek, který je založen na pokladním obratu hracího místa. Distributoři videozáznamů a videa na vyžádání hradí poplatek, který vychází z čistého ročního obratu, pokud tento překročí 50 000 EUR (3).

               (8)

               Ke změně režimu dochází v kontextu rychlého technologického vývoje, zejména v oblasti filmové distribuce. V soukromých domácnostech jsou filmy v rostoucí míře sledovány on-line. Význam půjčování fyzických nosičů dat se naopak snižuje. Místo usazení poskytovatele příslušných služeb – v tomto případě poskytování filmů ke sledování v soukromí – není pro úspěšný rozvoj obchodního modelu podstatné. Poskytovatel může služby provozovat ze zvoleného místa a poskytovat je v jiných oblastech. Nevznikají významné náklady na dopravu ani náklady na fyzickou přítomnost. K poskytování služeb na vyžádání spotřebitelům v členském státě, na jehož území jsou tyto služby zaměřeny, není zapotřebí sídlo ani místo podnikání. Opatření, které Německo zamýšlí provést navrhovanou změnou spolkového režimu, se týká finanční podpory filmové distribuce prostřednictvím služeb videa na vyžádání. Doposud byli pro podporu způsobilí pouze distributoři videa na vyžádání se sídlem nebo místem podnikání v Německu. V budoucnu by měli být pro podporu způsobilí i distributoři videa na vyžádání, kteří nemají sídlo nebo místo podnikání na území Německa, a to s ohledem na internetové nabídky v německém jazyce určené zákazníkům v Německu.

               (9)

               S ohledem na financování režimu bude upraveno rovněž ustanovení § 66a odst. 2 zákona FFG s cílem zohlednit tuto změnu a zaručit, že distributoři videa na vyžádání se sídlem nebo místem podnikání mimo území Německa budou současně s uznáním způsobilosti pro podporu také podléhat poplatku. Poplatek je uložen podle obratu, kterého dosáhnou dotyčné podniky s produkty způsobilými pro podporu, tj. internetovými nabídkami v německém jazyce určenými zákazníkům v Německu, pokud tento obrat nepodléhá v místě sídla podniku srovnatelnému poplatku na podporu kinofilmů.

               (10)

               Německo odůvodňuje zahrnutí distributorů videa na vyžádání, kteří jsou usazeni v zahraničí, jednak silně rostoucím podílem služeb videa na vyžádání na distribuci a využití filmů a jednak novým jevem, kdy velcí distributoři videa na vyžádání působící na mezinárodní úrovni zřizují v Unii pouze jednu provozovnu, z níž obsluhují několik členských států či všechny členské státy. Cílem rozšíření je zachovat i nadále soulad se systémem a filozofií zákona FFG: užívání filmů v Německu (na libovolném nosiči) zajišťuje příjmy pro spolkový fond na podporu různých kulturních cílů, včetně filmové produkce a distribuce.

               (11)

               Co se týká využití prostředků získaných prostřednictvím poplatku uloženého domácím i zahraničním distributorům videa, 30 % je vyhrazeno na podporu distribuce filmů prostřednictvím videozáznamů nebo služeb videa na vyžádání; zbývající část je společně s poplatky od provozovatelů kin a televizních společností prostřednictvím jiných kanálů použita na podporu filmové produkce a distribuce. Těchto účelově vázaných 30 % představuje jediný zdroj financování podpory distribuce videozáznamů.

               (12)

               Oznámené opatření má vstoupit v platnost dnem, kdy bude schváleno Komisí, a platit do 31. prosince 2016. Zpoplatněním poskytování videozáznamů by mělo být docíleno příjmů ve výši přibližně 13 milionů EUR ročně.

         2.2   Existence podpory

               (13)

               Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, popsané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Popsané opatření splňuje kumulativní podmínky, které musí existovat, aby se opatření považovalo za podporu. Financování podpory distribuce filmů je poskytnuto ze státních prostředků, poskytuje podnikům hospodářskou výhodu a tato výhoda je selektivní a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

               (14)

               Státní podpora stanovená v zákoně FFG je poskytována z finančních prostředků, které plynou z příjmů z různých parafiskálních poplatků stanovených v zákoně FFG. Příjmy z poplatků vynakládá ústav FFA, instituce ustavená podle veřejného práva, na podporu filmové produkce a distribuce. Opatření je tudíž financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

               (15)

               Příjemci podpory v rámci dotyčného režimu – filmoví producenti, scénáristé, filmoví distributoři, provozovatelé kin – vykonávají hospodářskou činnost, a je tudíž třeba je považovat za podniky. Státní podpora představuje výhodu, kterou by příjemci podpory za běžných tržních podmínek nezískali. Režim je mimoto selektivní, jelikož podporu mohou obdržet pouze podniky, které působí v oblasti produkce, distribuce a promítání filmů.

               (16)

               Trh filmové produkce a distribuce je mezinárodním trhem. Příjemci podpory soutěží na mezinárodní úrovni s producenty a distributory z ostatních členských států. Toto opatření na podporu produkce, distribuce a promítání filmů tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy a představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

         2.3   Důvody zahájení řízení

   2.3.1   Slučitelnost pozměněného režimu podpory pro služby videa na vyžádání s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU

               (17)

               Plánované opatření – finanční podpora distributorů videa na vyžádání, kteří nemají sídlo ani místo podnikání v Německu, a uložení poplatku těmto distributorům – představuje změnu režimu, který Komise schválila na období do 31. prosince 2016. Kritéria pro posouzení státní podpory se od posledního schválení režimu nezměnila; plánovaná změna se týká výhradně podpory distribuce filmů prostřednictvím služeb videa na vyžádání a poplatku, který mají hradit zahraniční distributoři.

               (18)

               Podpory pro distribuci filmů prostřednictvím služeb videa na vyžádání již byly Komisí jako takové prohlášeny za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU (4). Rozšíření škály možných příjemců podpory o podniky, které nejsou usazeny v Německu, nemá za následek negativní dopad na posouzení slučitelnosti podle výše uvedeného článku.

         2.3.2   Možné porušení jiných právních předpisů Unie

               (19)

               Při posuzování státní podpory musí Komise ověřit rovněž slučitelnost financování opatření podpory s jinými právními předpisy EU, než jsou pravidla hospodářské soutěže, pokud financování tvoří nedílnou součást opatření podpory. Tak je tomu v případě, existuje-li mezi poplatkem a podporou vztah určení v tom smyslu, že výnos z poplatku je nezbytně určen k financování podpory a výše poplatku přímo ovlivňuje výši podpory (5). Porušuje-li v tomto případě poplatek jiná ustanovení Smlouvy, nemůže Komise prohlásit režim podpory, do něhož patří i tento poplatek, za slučitelný s vnitřním trhem (6).

               (20)

               Oznámený režim stanoví, že 30 % příjmů z poplatku hrazeného distributory videozáznamů se použije na financování podpory distribuce filmů prostřednictvím videozáznamů. Pro tento typ podpory navíc neexistuje žádný jiný zdroj financování. To vytváří spojení mezi financováním distribuce videozáznamů a příjmy z poplatku uloženého z této činnosti, neboť příjmy z poplatku jsou jediným zdrojem financování podpory distribuce videozáznamů a mají přímý dopad na částku vyhrazenou pro tuto podporu. Mezi poplatkem a podporou tudíž existuje vztah závazného určení a je třeba ověřit, zda je opatření v souladu rovněž s jinými právními předpisy Unie, než jsou pravidla hospodářské soutěže.

               (21)

               Je tudíž třeba posoudit, zda je rozšíření poplatkové povinnosti na distributory videa na vyžádání usazené mimo Německo slučitelné s článkem 110 SFEU, podle něhož členské státy nepodrobí výrobky jiných členských státu jakémukoli vyššímu vnitrostátnímu zdanění, než je to, jemuž jsou podrobeny podobné výrobky domácí. Dále je třeba posoudit, zda poplatek neporušuje ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (7) týkající se pravomoci nad distributory videa na vyžádání usazenými v ostatních členských státech.

         2.3.2.1   Článek 110 SFEU

               (22)

               Zdanění je neslučitelné s článkem 110, a tudíž zakázané, znevýhodňuje-li dovážené výrobky, tj. v rozsahu, v jakém částečně vyrovnává zátěž, kterou nesou domácí výrobky podléhající zdanění (8).

               (23)

               Parafiskální poplatky, jako je poplatek uložený v rámci popsaného režimu, proto nejsou slučitelné s článkem 110 SFEU, pokud jsou prostřednictvím režimu podporováni výhradně domácí poskytovatelé služeb nebo pokud jsou domácí poskytovatelé služeb podporováni více než konkurenti z ostatních členských států. V takovém případě nesmějí být dovážené služby zdaněny, jelikož v opačném případě by došlo k porušení SFEU. Pokud však mohou být dovážené služby poskytovatelů v jiných členských státech, kteří podléhají poplatkové povinnosti, v rámci režimu podporovány stejným způsobem jako služby tuzemských poskytovatelů, není článek 110 SFEU porušen.

               (24)

               I když režim (jak je tomu v daném případě) stanoví, že nediskriminačním způsobem mohou být podporováni i zahraniční poskytovatelé, samotná tato skutečnost nepostačuje. Mimoto je třeba vyloučit, že podmínky pro získání podpory v praxi nezvýhodňují strukturálně domácí hospodářské subjekty.

               (25)

               Komise vyzvala Německo a všechny zúčastněné strany, aby podaly připomínky a poskytly příslušné informace ohledně slučitelnosti režimu s článkem 110 SFEU.

         2.3.2.2   Směrnice 2010/13/EU

               (26)

               Na základě oznámeného opatření podléhají distributoři videa na vyžádání usazení v ostatních členských státech poplatku, jehož výše je stanovena podle jejich obratu dosaženého u těchto služeb na německém trhu. Vyvstává tudíž otázka, zda se na tento poplatek vztahuje směrnice 2010/13/EU.

               (27)

               Podle článku 13 směrnice 2010/13/EU členské státy zajistí, aby audiovizuální mediální služby na vyžádání poskytované poskytovateli mediálních služeb spadajícími do jejich pravomoci podporovaly v případech, kdy je to možné, vhodnými prostředky výrobu evropských děl a přístup k nim. Jako příklad takovéto podpory je v článku 13 uveden finanční příspěvek na výrobu evropských děl a nabývání práv k těmto dílům nebo stanovení podílu či zdůraznění evropských děl v katalozích distributorů videa na vyžádání. Podle 19. bodu odůvodnění se směrnice 2010/13/EU nedotýká pravomocí členských států a jejich orgánů týkajících se „organizace – včetně systémů udělování licencí, udělování správních povolení nebo systémů zdaňování – a financování vysílání a rovněž obsahu pořadů“.

               (28)

               Je třeba uvést, že v okamžiku vstupu směrnice 2010/13/EU v platnost měly služby na vyžádání, jejichž poskytovatel nemá sídlo v členském státě, na jehož území jsou služby zaměřeny, dosud poměrně malý význam. V současnosti se však jejich podíl na trhu značně zvýšil. Trh se službami videa na vyžádání měl v roce 2014 v EU hodnotu ve výši 2,501 miliardy EUR, což od roku 2010 představuje nárůst o 272 %. V Německu byl tento trh v roce 2014 vyčíslen na 315,2 milionu EUR, což oproti roku 2010 znamená nárůst o 172 % (9).

               (29)

               Pokud by se zákon FFG považoval za opatření k provedení článku 13 směrnice 2010/13/EU, bylo by třeba posoudit výkon pravomoci Německa nad distributory videa na vyžádání usazenými v ostatních členských státech na základě ustanovení směrnice týkajících se pravomoci. Podle čl. 2 odst. 1, odst. 2 písm. a) a odstavce 3 směrnice 2010/13/EU vykonávají členské státy v souladu se zvláštními ustanoveními směrnice pravomoc nad audiovizuálními mediálními službami šířenými poskytovateli služeb usazenými na jejich území. Podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2010/13/EU „zajistí [členské státy] svobodu příjmu a nebrání dalšímu přenosu audiovizuálních mediálních služeb z jiných členských států na svém území z důvodů, které spadají do oblastí upravených touto směrnicí“.

               (30)

               Pokud by byla použitelná směrnice 2010/13/EU, měl by tudíž členský stát, ve kterém je poskytovatel mediálních služeb usazen, povinnost zajistit dodržování předpisů, které se vztahují na audiovizuální mediální služby spadající do jeho pravomoci. Možné důvody odchylky od této zásady ve vztahu k audiovizuálním mediálním službám na vyžádání jsou taxativně stanoveny v čl. 3 odst. 4 písm. a) směrnice 2010/13/EU.

               (31)

               Komise proto ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti oznámené změny stávajícího opatření státní podpory ve formě zákona FFG s vnitřním trhem. Pochybnosti se týkaly zejména slučitelnosti podpory filmové distribuce, která je financována z fondu, do něhož plynou mimo jiné poplatky hrazené distributory videa na vyžádání, kteří nejsou usazeni v Německu, se směrnicí 2010/13/EU.

         3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

               (32)

               Komise obdržela připomínky deseti zúčastněných stran: připomínky podaly německé veřejnoprávní televizní společnosti ARD a ZDF, německá asociace Verband Privater Rundfunk und Telemedien e.V. (dále jen „VPRT“), asociace European Digital Media (dále jen „EDiMA“), Verband Deutscher Kabelnetzbetreiber (dále jen „ANGA“), veřejný filmový fond Mitteldeutsche Medienförderung GmbH (dále jen „MDM“), organizace Spitzenorganisation der Deutschen Filmwirtschaft e.V. (dále jen „SPIO“) jako zástupkyně členů působících v oblasti filmové produkce, filmové techniky a filmové distribuce, provozovatelé kin (AG Kino a HDF Kino) a Allianz deutscher Produzenten (dále jen „Produzentenallianz“). Jedna zúčastněná strana požádala o utajení své totožnosti.

         3.1   Možné porušení článku 110 SFEU

               (33)

               Na straně jedné měl účastník, jehož totožnost nelze zveřejnit (dále jen „podnik X“), obavy ohledně porušení článku 110 SFEU. Ačkoliv režim stanoví, že nediskriminačním způsobem mohou být podporováni i zahraniční poskytovatelé, podmínky pro získání podpory by v praxi strukturálně zvýhodňovaly domácí hospodářské subjekty.

               (34)

               Docházelo by k diskriminaci, jelikož členy komise, která o poskytnutí podpory rozhoduje, jsou přinejmenším v současnosti výhradně Němci. Poskytnutí finančních prostředků závisí na volném uvážení, takže finanční prostředky připadnou s největší pravděpodobností německým podnikům. Podnik X dále uvedl, že zahraniční poskytovatelé nabízejí vyšší podíl zahraničního obsahu i v případě, že se zaměřují na německé publikum. Jelikož mají v nabídce nižší počet německých filmů, přicházel by s ohledem na podporu distribuce v úvahu také nižší počet jejich filmů. Zahraniční distributoři videa na vyžádání by mimoto museli překonat jazykovou bariéru, jelikož příslušné předpisy existují výhradně v německém jazyce a rovněž žádosti je nutno podávat v němčině.

               (35)

               Podnik X kritizoval nízkou výši podpory na distribuci, která je poskytována na jeden film, a rovněž celkově nízký podíl distribuce prostřednictvím videa na vyžádání u tohoto druhu podpory v porovnání s prodejem videa na DVD nebo Blu-Ray. Dále bylo vytýkáno, že poplatek je uložen podle obratu dosaženého u všech filmů bez ohledu na to, zda přicházejí do úvahy pro podporu distribuce jako německé nebo evropské filmy, či nikoli. Domácí distributoři videa na vyžádání jsou mimoto poplatkem dotčeni v menší míře, jelikož někteří z nich jsou vertikálně integrovaní distributoři videa na vyžádání a provozovatelé televizního nebo kabelového vysílání, kteří mohou využívat rovněž podporu na produkci poskytovanou z německého fondu na podporu kinematografie, do něhož plynou příspěvky distributorů videa na vyžádání.

               (36)

               Asociace ANGA, která zastupuje distributory videa na vyžádání v Německu, se naopak domnívá, že diskriminováni jsou domácí poskytovatelé, jelikož musí hradit povinný poplatek z domácí nabídky, zatímco zahraniční konkurenti, kteří s nimi soutěží na stejném trhu s cílenými nabídkami, nemusí jen na základě toho, že mají sídlo v zahraničí, poplatek z příslušného obratu hradit. Organizace SPIO, VPRT, Produzentenallianz a MDM mimoto mají za to, že poplatek ukončí diskriminaci domácích poskytovatelů. Podle údajů organizace SPIO pochází největší část obratu u služeb videa na vyžádání v Německu od třinácti podniků, z nichž je šest usazeno v zahraničí. Tato čísla nezohledňují nedávný vstup předního distributora videa na vyžádání z USA na trh, který je usazen v Nizozemsku. Podle názoru organizace SPIO by rozhodujícím faktorem pro uložení poplatku nemělo být více či méně náhodné místo usazení poskytovatele. V digitální éře nepotřebuje poskytovatel provozovnu na jednotném trhu. Větší význam pro uložení poplatku by měla mít otázka, zda poskytovatel získal filmové licence pro německý trh, které mu umožňují uskutečňovat na tomto trhu transakce s konečnými spotřebiteli. Organizace SPIO mimoto poukázala na údaje, které shromáždila a z nichž vyplývá, že zahraniční distributoři videa na vyžádání vyhrazují ve svých nabídkách německé produkci srovnatelné místo jako domácí poskytovatelé.

         3.2   Slučitelnost se směrnicí 2010/13/EU

               (37)

               S ohledem na směrnici 2010/13/EU zastává podnik X a asociace EDiMA názor, že oznámený režim představuje opatření na podporu přístupu k evropským dílům ve smyslu čl. 13 odst. 1 a porušuje zásadu země původu.

               (38)

               Ostatní zúčastněné strany německý návrh podpořily a domnívaly se, že poplatek neporušuje ustanovení čl. 13 odst. 1 ve spojení s články 2 a 3 směrnice 2010/13/EU.

         4.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

               (39)

               Německo uvedlo, že obecně je v zájmu všech členských států zabránit tomu, aby si podniky volily své sídlo v prvé řadě z daňových důvodů, a aby tudíž ve filmovém odvětví docházelo k narušování hospodářské soutěže. Vyloučení distributorů videa na vyžádání, kteří jsou usazeni mimo Německo a zaměřují se na německé zákazníky, má negativní dopad na podporu evropských děl.

         4.1   Možné porušení článku 110 SFEU

               (40)

               Německo potvrdilo své přesvědčení, že plánovaný poplatek pro zahraniční distributory videa na vyžádání nezvýhodňuje ani v praxi domácí hospodářské subjekty v porovnání se zahraničními subjekty. Tvrzení podniku X, že prostředky určené na podporu připadnou německým podnikům, jelikož komise, která o poskytnutí podpory rozhoduje, je složena z Němců, není podle Německa obhajitelné. Kritériem pro podporu není sídlo žadatele, nýbrž kulturní a tvůrčí kvalita audiovizuálních děl, které přicházejí do úvahy pro podporu na distribuci. Německo výslovně uznává, že zahraniční distributoři videa na vyžádání nabízejí značný počet německých filmů, které jsou způsobilé pro podporu, a tuto skutečnost vítá.

               (41)

               Odůvodněné není ani tvrzení, že zahraniční podniky nabízejí vyšší podíl zahraničního obsahu, a tudíž i méně filmů, které přicházejí v úvahu pro podporu distribuce, ačkoli poplatek se hradí z obratu dosaženého u všech filmů. Za prvé se nerozlišuje mezi domácími a zahraničními poskytovateli. Domácí poskytovatelé s nabídkou filmů, které většinou nejsou způsobilé pro podporu, se nacházejí ve stejné situaci. Za druhé se nejedná o nepřímou diskriminaci, jelikož zahraniční podniky ve skutečnosti nenabízejí méně filmů způsobilých pro podporu než jejich domácí konkurenti, nýbrž dokonce více, jak potvrzují údaje Evropské audiovizuální observatoře, které Komise uvedla ve svém sdělení o evropském filmu v digitální éře (10).

               (42)

               Německo mimoto odmítlo tvrzení, že zahraniční distributoři videa na vyžádání musí překonat jazykovou bariéru. Poplatkové povinnosti podléhají výhradně poskytovatelé, kteří na německý trh uvádějí aktivně nabídku v německém jazyce; tito poskytovatelé musí být každopádně obeznámeni s příslušnými právními předpisy. Fond mimoto poskytuje v případě potřeby informace také v angličtině.

               (43)

               Co se týká údajně nízké částky podpory na distribuci poskytované na jeden film, jakož i celkově nízkého podílu distribuce prostřednictvím videa na vyžádání u tohoto druhu podpory, Německo zastávalo názor, že se podmínky pro poskytování podpory na distribuci neliší od podmínek poskytování různých forem technické pomoci. Způsobilé pro podporu nejsou za žádných okolností například náklady na vytvoření všeobecné technické infrastruktury pro poskytování filmů na různých nosičích. Podpora je poskytována na určité dílo, které je způsobilé pro podporu.

               (44)

               Co se týká tvrzení, že tuzemští distributoři videa na požádání jsou poplatkem dotčeni v menší míře, jelikož někteří z nich patří k vertikálně integrovaným distributorům videa na vyžádání a provozovatelům televizního nebo kabelového vysílání, Německo objasnilo, že to se týká za prvé jen některých poskytovatelů a že za druhé tato argumentace opomíjí skutečnost, že příspěvky do filmového fondu je třeba odvádět i z činnosti těchto podniků v oblasti vysílání.

         4.2   Slučitelnost se směrnicí 2010/13/EU

               (45)

               Německo zastává názor, že plánovaný poplatek do oblasti působnosti směrnice 2010/13/EU nespadá. Neporušuje proto ustanovení čl. 13 odst. 1 ve spojení s články 2 a 3 této směrnice. Poplatek nelze považovat za regulační opatření, které má dopad na mediální služby, jejich programy a distribuci. Podpora kinematografie není na úrovni Unie harmonizována. Uložení poplatku v místě užití případně použití mediálních služeb sleduje rovněž logiku, na níž je založena povinnost hradit DPH ze služeb v Unii, která platí od 1. ledna 2015.

               (46)

               Vzhledem k rychle rostoucímu podílu zahraničních distributorů videa na vyžádání na trhu by pro německé poskytovatele představovala povinnost hradit i nadále poplatek, kterému jejich zahraniční konkurenti na vnitrostátním trhu nepodléhají, konkurenční nevýhodu. Například předním distributorem videa na vyžádání je v případě německých filmů již dnes společnost iTunes, která není v Německu usazena.

         5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

   5.1   Existence podpory

               (47)

               Jak již bylo uvedeno v 13. až 16. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, popsané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 dost. 1 SFEU. Financování podpory distribuce filmů je poskytováno ze státních prostředků, poskytuje podnikům hospodářskou výhodu a tato výhoda je selektivní a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na vnitřním trhu.

         5.2   Slučitelnost pozměněného režimu podpory pro služby videa na vyžádání s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU

               (48)

               Plánované opatření – finanční podpora distributorů videa na vyžádání, kteří nemají sídlo ani místo podnikání v Německu, a uložení poplatku těmto distributorům – představuje změnu režimu, který Komise schválila do 31. prosince 2016. Kritéria pro posouzení státní podpory se od posledního schválení režimu nezměnila.

               (49)

               Podpory pro distribuci filmů prostřednictvím služeb videa na vyžádání již byly Komisí jako takové prohlášeny za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU (11). Komise proto již v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že rozšíření škály možných příjemců podpory o podniky se sídlem mimo Německo nemá jako takové za následek negativní dopad na posouzení slučitelnosti podle tohoto článku.

         5.3   Možné porušení jiných právních předpisů Unie

   5.3.1   Slučitelnost s článkem 110 SFEU

               (50)

               Nový poplatek neporušuje článek 110 SFEU. Zahraniční distributoři videa na vyžádání mohou i v praxi požadovat podporu stejným způsobem. Jak Německo objasnilo, režim stanoví účinná opatření, která zahraničním distributorům videa na vyžádání umožňují, aby požádali o podporu na distribuci stejným způsobem jako jejich němečtí konkurenti.

               (51)

               Zahraniční podniky se mohou stejně jako podniky usazené v Německu informovat o možnosti podpory. Pokud musí odvádět příspěvky do fondu, jsou každopádně individuálně informovány o podpoře, která je k dispozici pro distribuci filmů. Podpora se mimoto poskytuje pouze na žádost a se žádostmi zahraničních podniků se zachází stejně jako se žádostmi německých podniků. Výběrová komise je povinna žádosti posoudit výhradně na základě kulturní kvality filmů, pro něž se požaduje podpora. Místo usazení distributorů proto nepatří ke kritériím, k nimž může výběrová komise při rozhodování přihlížet.

               (52)

               Zahraniční poskytovatelé filmů v německém jazyce mají mimoto nepřímo (stejně jako jejich němečtí konkurenti) prospěch i z podpory filmové produkce v Německu. Prostřednictvím této podpory je zajištěna trvalá nabídka filmů podporovaných Německem, které mohou zahraniční poskytovatelé zahrnout do své nabídky. To potvrzuje rovněž skutečnost, že podíl německých filmů v jejich katalozích je srovnatelný s podílem v katalozích domácích poskytovatelů.

               (53)

               Podnik X tvrdil, že domácí distributoři videa na vyžádání jsou poplatkem dotčeni v menší míře, jelikož někteří z nich jsou vertikálně integrovanými distributory videa na vyžádání a provozovateli televizního nebo kabelového vysílání, kteří mohou využít rovněž podporu na produkci. Tato argumentace opomíjí skutečnost, že takovéto rozlišování mezi integrovanými a neintegrovanými podniky nesouvisí s místem usazení. Rovněž dopady na německé provozovatele televizního vysílání a distributory videa na vyžádání by byly rozdílné. Mimoto se přehlíží skutečnost, že i distributoři videa na požádání produkují filmy, které jsou způsobilé pro podporu.

         5.3.2   Slučitelnost se směrnicí 2010/13/EU

               (54)

               Vyvstává otázka, zda dotyčný poplatek, který se vzhledem ke své koncepci hradí ze služeb, jež se zaměřují na německé publikum, spadá do oblasti působnosti směrnice 2010/13/EU. Dotyčný poplatek se odvádí do veřejného fondu (FFA), jenž se využívá k podpoře různých kulturních cílů v audiovizuálním odvětví. 30 % příjmů z poplatku se používá na podporu distribuce filmů prostřednictvím videozáznamů nebo služeb videa na vyžádání. Zbývající část je společně s poplatky od provozovatelů kin a televizních společností prostřednictvím jiných kanálů použita na obecnější podporu filmové produkce nebo distribuce.

               (55)

               V čl. 13 odst. 1 směrnice 2010/13/EU jsou stanovena opatření v souvislosti s podporou evropských děl prostřednictvím audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání a rovněž to, že členský stát s pravomocí nad poskytovateli těchto služeb zajistí takovouto podporu. To se může uskutečnit například prostřednictvím finančního příspěvku těchto služeb na výrobu evropských děl.

               (56)

               Skutečnost, že dotyčný poplatek slouží k financování veřejné instituce, k jejímž úkolům patří mimo jiné podpora výroby a distribuce evropských děl, vyvolává pochybnosti, zda spadá do oblasti působnosti čl. 13 odst. 1 směrnice 2010/13/EU. V čl. 13 odst. 1 směrnice 2010/13/EU není uvedeno, zda má být podpora evropských děl zajištěna bez účasti jiných stran než poskytovatelů služeb na vyžádání.

               (57)

               Uložení poplatku jako v daném případě na služby z jednoho členského státu, které jsou zaměřeny na trh jiného členského státu, by mohlo mimoto nastolit otázku, zda tímto poplatkem není zpochybněna zásada stanovená v čl. 2 odst. 2 písm. a) směrnice 2010/13/EU, že poskytovatel mediálních služeb podléhá pravomoci členského státu, ve kterém je usazen.

               (58)

               Byla navržena změna směrnice 2010/13/EU s cílem zajistit, aby byl ve směrnici přiměřeně zohledněn rozvoj trhu s lineárními a nelineárními audiovizuálními mediálními službami. Návrh na změnu přijala Komise dne 25. května 2016 (12). V tomto návrhu je objasněno, že členské státy mohou vyžadovat, aby poskytovatelé audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání, kteří spadají do jejich pravomoci, přispívali finančně na výrobu evropských děl. Navrhovaná změna článku 13 zejména upřesňuje, že členské státy mohou vyžadovat takové finanční příspěvky od poskytovatelů audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání, kteří se zaměřují na diváky na jejich území, ale jsou usazeni v jiných členských státech. V takovém případě navrhovaná změna stanoví, že finanční příspěvek musí být založen pouze na příjmech získaných v členském státě, na nějž je vysílání zaměřeno. Pokud členský stát, v němž je poskytovatel usazen, ukládá povinnost finančního příspěvku, zohlední finanční příspěvky, jež ukládají členské státy, na jejichž území jsou služby zaměřeny.

               (59)

               Komise považuje navrhované znění článku 13 směrnice 2010/13/EU za objasnění toho, co již bylo možné v rámci stávající směrnice. Tento článek nelze ani ve znění použitém pro účely tohoto rozhodnutí chápat tak, že výlučnou pravomoc uložit poskytovatelům mediálních služeb na vyžádání poplatek s cílem zajistit příspěvek na výrobu evropských děl, nabývání práv k těmto evropským dílům nebo stanovení podílu a/nebo zdůraznění evropských děl v katalozích pořadů v rámci audiovizuální mediální služby na vyžádání má členský stát, v němž je poskytovatel usazen. Znění tohoto článku není kategorické ani neomezené. Uložení poplatku poskytovatelům audiovizuálních mediálních služeb na vyžádání je mimoto pouze příkladem možných opatření, která může členský stát s pravomocí přijmout.

               (60)

               Výklad, podle něhož se na poplatek jako v daném případě uplatní zásada země původu v souladu s čl. 2 odst. 1 směrnice 2010/13/EU, vede k situacím, kdy poskytovatelé, kteří působí na stejném trhu, podléhají rozdílným povinnostem. Ve skutečnosti by výklad, podle nějž by musel členský stát osvobodit distributory videa na vyžádání, kteří se zaměřují na jeho diváky, ale jsou usazeni v jiném členském státě, od příspěvku na podporu evropských děl, diskriminoval poskytovatele, kteří jsou usazeni v prvně uvedeném členském státě a podléhají poplatku, přičemž obě skupiny poskytovatelů soutěží na stejném trhu.

               (61)

               V době vstupu směrnice 2010/13/EU nebyla mimoto ještě zjevná míra růstu podílu přeshraničního poskytování služeb videa na vyžádání na trhu a odpovídající význam jejich příspěvku do filmového fondu, jak je objasněno v 28. bodě odůvodnění. Komise zejména konstatuje, že opatření, které oznámilo Německo, omezuje příjmy podléhající poplatku výslovně na příjmy dosažené v členském státě, na jehož území jsou služby zaměřeny, přičemž z těchto příjmů se neodvádí příspěvek již v členském státě usazení.

               (62)

               Směrnicí 2010/13/EU není tudíž zpochybněna přípustnost uložení poplatku určitým distributorům videa na vyžádání, kteří poskytují služby z místa mimo Německo.

         6.   ZÁVĚR

               (63)

               Komise proto dospěla k závěru, že změna režimu podpory ve formě zákona FFG, kterou Německo zamýšlí provést na podporu distribuce služeb videa na vyžádání, je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. d) a článkem 110 SFEU a neporušuje ani směrnici 2010/13/EU,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Opatření, které Německo zamýšlí provést prostřednictvím spolkového zákona na podporu kinematografie ve znění sedmé novely zákona, je ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie slučitelné s vnitřním trhem.
   Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

      V Bruselu dne 1. září 2016.

            Za Komisi

         Margrethe VESTAGER

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. C 437, 5.12.2014, s. 57.

      (2)  Viz pozn. pod čarou 1.

      (3)  Poplatek pro odvětví videa činí 1,8 % při obratu do 30 milionů EUR, 2,0 % při obratu v rozmezí od 30 do 60 milionů EUR a 2,3 % při obratu nad 60 milionů EUR.

      (4)  Rozhodnutí Komise ze dne 3. prosince 2013 o státní podpoře SA.36753 – Německo, spolkový zákon na podporu kinematografie, s přihlédnutím k 80.–95. bodu odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 ve věci N 477/2008 – Německo, spolkový zákon na podporu kinematografie.

      (5)  Rozsudek ve věci Régie Networks, C-333/07, EU:C:2008:764, bod 99; rozsudek ze dne 11. července 2014, DTS Distribuidora de Televisión Digital v. Komise, T-533/10, Sb. rozh., EU:T:2014:629, bod 51, napadený kasačním opravným prostředkem, a rozsudek ve věci Telefónica de España a Telefónica Móviles España v. Komise, T-151/11, Sb. rozh., EU:T:2014:631, bod 101, napadený kasačním opravným prostředkem.

      (6)  Rozsudky ve věci DTS Distribuidora de Televisión Digital v. Komise, citováno v pozn. pod čarou č. 5, EU:T:2014:629, bod 50 a Telefónica de España a Telefónica Móviles España v Komise, citováno v pozn. pod čarou č. 5, EU:T:2014:631, bod 100.

      (7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1).

      (8)  Rozhodnutí Komise 2000/116/ES ve věci C-34/1997 o státní podpoře financované z parafiskálních poplatků, kterou Nizozemsko zamýšlí poskytnout na podporu okrasných rostlin (Úř. věst. L 34, 9.2.2000, s. 20), 63. bod odůvodnění.

      (9)  Evropská audiovizuální observatoř – Trends in Video-on-Demand revenues, s. 3–4, https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-data-and-information-costs-and-benefits-audiovisual-media-service-directive-avmsd

      (10)  COM(2014) 272 final, s. 4 a 5: „Pokud jde o zastoupení evropských filmů, údaje, které jsou k dispozici, naznačují, že subjekt působící celosvětově (a ve 26 zemích EU) nabízí v největších vnitrostátních obchodech více velkofilmů z produkce EU a titulů ověnčených vítězstvím v Evropských filmových cenách než vnitrostátní poskytovatelé VoD.“

      (11)  Viz poznámka pod čarou 4.

      (12)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb s ohledem na měnící se situaci na trhu (COM(2016) 287 final), http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016PC0287&from=CS


               12.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 55/133

         P7_TA(2013)0197
   Žádost o zbavení Spyrose Danellise poslanecké imunity (II)
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 21. května 2013 o žádosti, aby byl Spyros Danellis zbaven imunity (II) (2013/2028(IMM))
   (2016/C 055/25)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na žádost, aby byl pan Spyros Danellis zbaven poslanecké imunity, kterou zaslal dne 11. prosince 2012 zástupce žalobce Nevyššího soudu Řecké republiky (č. j. 4825/2012) v souvislosti s rozhodnutím krétského tříčlenného odvolacího soudu ze dne 9. a 16. října 2012 (č. j. 1382/2012), jež byla oznámena v plénu dne 6. února 2013,

               —

               s ohledem na to, že pan Spyros Danellis byl vyslechnut v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na článek 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie a na čl. 6 odst. 2 Aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách a na článek 62 ústavy Řecké republiky,

               —

               s ohledem na rozsudky Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008, 19. března 2010 a 6. září 2011 (1),

               —

               s ohledem na čl. 6 odst. 2 a článek 7 jednacího řadu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0160/2013),

               A.

               vzhledem k tomu, že zástupce žalobce Nejvyššího soudu Řecké republiky požádal, aby byl poslanec Evropského parlamentu Spyros Danellis zbaven poslanecké imunity v souvislosti s možnými právními kroky týkajícími se případného trestného činu;

               B.

               vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie požívají členové Evropského parlamentu na území vlastního státu imunity přiznávané členům parlamentu vlastního státu;

               C.

               vzhledem k tomu, že článek 62 ústavy Řecké republiky stanoví, že během volebního období nemohou být poslanci parlamentu stíhání, zadrženi, uvězněni nebo jinak omezováni bez předchozího svolení parlamentu;

               D.

               vzhledem k tomu, že je Spyros Danellis obviněn z toho, že falešně obvinil třetí stranu z nezákonného jednání s úmyslem vystavit ji za toto jednání stíhání a že uvedl nepravdivá prohlášení o třetí straně, která mohla poškodit pověst a dobré jméno této třetí strany, a že si byl vědom, že tato prohlášení jsou nepravdivá;

               E.

               vzhledem k tomu, že se tato údajná lživá prohlášení a obvinění týkají prodeje oliv a dalších stromů vymýcených na vyvlastněné půdě smluvní stranou provádějící veřejné práce v souvislosti s výstavbou přehrady v obci Hersonissos v prefektuře Iraklion, kde byl pan Spyros Danellis starostou;

               F.

               vzhledem k tomu, že uvedené činy nepředstavují názory vyjádřené poslancem či o jeho hlasování během výkonu funkce ve smyslu článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie;

               G.

               vzhledem k tomu, že tato obvinění se zjevně netýkají postavení Spyrose Danellise jako poslance Evropského parlamentu, ale jeho bývalého postavení jako starosty obce Hersonissos;

               H.

               vzhledem k tomu, že není důvod se domnívat, že zde existuje fumus persecutionis, zejména s ohledem na to, že v uvedené věci není pan Spyros Danellis ani zdaleka jediným obviněným;

               1.

               rozhodl, aby byl Spyros Danellis zbaven imunity;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby ihned předal toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru žalobci Nejvyššího soudu Řecké republiky a Spyrosu Danellisovi.

      (1)  Rozsudek ze dne 12. května 1964 ve věci 101/63, Wagner/Fohrmann a Krier (Recueil 1964, s. 387); rozsudek ze dne 10. července 1986 ve věci 149/85, Wybot/Faure a další (Recueil 1986, s. 2391); rozsudek ze dne 15. října 2008 ve věci T-345/05, Mote v. Parlament (Sb. rozh. 2008, s. II-2849); rozsudek ze dne 21. října 2008 ve spojených věcech C-200/07 a C-201/07, Marra v. De Gregorio a Clemente Sb. rozh. 2008, s. I-7929); rozsudek ze dne 19. března 2010 ve věci T-42/06, Gollnisch v. Parlament (Sb. rozh. 2010, s. II-1135); rozsudek ze dne 6. září 2011 ve věci C-163/10, Patriciello (Sb. rozh. 2011, s. I-7565).


title: 2005/639/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Republikou Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli

text:
               8.9.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/63

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 18. července 2005
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Republikou Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli
   (2005/639/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Republikou Kazachstán (1) (dále jen „dohoda o partnerství a spolupráci“) vstoupila v platnost dnem 1. července 1999.

               (2)

               Ustanovení čl. 17 odst. 1 dohody o partnerství a spolupráci stanoví, že se obchod s některými výrobky z oceli řídí hlavou III uvedené dohody s výjimkou jejího článku 11 a ustanoveními dohody o množstevních ujednáních.

               (3)

               V letech 2000 — 2004 byl obchod s některými výrobky z oceli předmětem dohod mezi stranami dohody o partnerství a spolupráci. Je proto vhodné uzavřít novou dohodu, která zohlední vývoj vztahů mezi oběma stranami.

               (4)

               Dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   1.   Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Republiky Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli se schvaluje jménem Společenství.
   2.   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství.

      V Bruselu dne 18. července 2005.

            Za Radu

            předseda

         J. STRAW

      (1)  Úř. věst. L 196, 28.7.1999, s. 3.
    ---documentbreak---

               8.9.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/64

         DOHODA
   mezi Evropským společenstvím a vládou Republiky Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli
   EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ
   na jedné straně a
   VLÁDA REPUBLIKY KAZACHSTÁN
   na straně druhé,
   strany této dohody,
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Republikou Kazachstán (dále jen
            „

            dohoda o partnerství a spolupráci
            “

            )
             (1)

            , podepsaná dne
            23. ledna 1995

            , vstoupila v platnost dnem
            1. července 1999

            ;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE si Evropské společenství (dále jen
            „

            Společenství
            “

            ) a vláda Republiky Kazachstán (dále jen
            „

            Kazachstán
            “

            ) přejí podporovat řádný a spravedlivý rozvoj obchodu s výrobky z oceli mezi Společenstvím a Kazachstánem;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE čl. 17 odst. 1 dohody o partnerství a spolupráci stanoví, že se obchod s některými výrobky z oceli (tj. výrobky z oceli bývalého Evropského společenství uhlí a oceli — dále jen
            „

            ESUO
            “

            ) řídí hlavou III uvedené dohody s výjimkou jejího článku 11 a ustanoveními další dohody; vzhledem k tomu, že je tato dohoda dohodou podle čl. 17 odst. 1 dohody o partnerství a spolupráci;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE v letech 2000 — 2004 byl obchod s některými výrobky z oceli předmětem dohod, které je vhodné nahradit další dohodou, jež zohlední vývoj vztahů mezi stranami;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE je tato dohoda má stanovit rámec umožňující odstranit množstevní omezení v obchodu s některými výrobky z oceli, budou-li splněny určité podmínky a zejména stanoveny řádné podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky z oceli, na něž se vztahuje tato dohoda;
   VZHLEDEM K TOMU, ŽE by tuto dohodu měla provázet spolupráce obou stran týkající se jejich ocelářského průmyslu, včetně vhodných výměn informací, a to v rámci kontaktní skupiny uvedené v čl. 17 odst. 2 dohody o partnerství a spolupráci,
   SE DOHODLY NA NÁSLEDUJÍCÍCH USTANOVENÍCH:
   Článek 1
   1.   Tato dohoda se použije pro obchod s výrobky z oceli (bývalého ESUO).
   2.   Obchod s výrobky z oceli uvedenými v příloze I může podléhat množstevním limitům.
   3.   Obchod s výrobky z oceli, které nejsou uvedeny v příloze I, nepodléhá množstevním limitům.
   4.   V případě výrobků z oceli a záležitostí, na něž se tato dohoda nevztahuje, se použijí příslušná ustanovení dohody o partnerství a spolupráci.
   Článek 2
   1.   Strany souhlasí se zavedením množstevních limitů na vývoz výrobků uvedených v příloze I z Kazachstánu do Společenství pro každý kalendářní rok v souladu s přílohou II a s jejich zachováním. Tento vývoz podléhá systému dvojí kontroly, jak je uvedeno v protokolu A.
   2.   Strany znovu zdůrazňují svůj závazek dosáhnout úplné liberalizace obchodu s výrobky uvedenými v příloze I, budou-li nastoleny slučitelné podmínky hospodářské soutěže.
   3.   Množstevní omezení, cla, poplatky či jiná podobná opatření na vývoz odpadu a šrotu ze železa nebo oceli čísla 7204 kombinované nomenklatury mezi stranami se zakazují.
   4.   Strany souhlasí s tím, že se dovoz výrobků uvedených v příloze I z Kazachstánu do Společenství uskutečněný od
            1. ledna 2005

            do vstupu této dohody v platnost odečte od množstevních limitů uvedených v příloze II.
   5.   Dovozy množství, která přesahují množství uvedená v příloze II, se povolují v případě, že průmysl Společenství není schopen uspokojit vnitřní poptávku, což vede k nedostatečné nabídce jednoho nebo více výrobků uvedených v příloze I. Na žádost kterékoli strany musí být na základě objektivních důkazů okamžitě zahájeny konzultace s cílem určit míru takového nedostatku. Na základě závěrů konzultací vydá Společenství pokyn k zahájení vnitřních postupů ke zvýšení množstevních limitů uvedených v příloze II.
   6.   V případě, že by kandidátské země ucházející se o členství v Evropské unii přistoupily k EU před skončením platnosti této dohody, zváží strany zvýšení množstevních limitů stanovených v příloze II.
   7.   Kterákoli strana může kdykoli požádat o konzultace ohledně:

               —

               výší množstevních limitů stanovených v příloze II, pokud se podmínky obchodu s výrobky uvedenými v příloze I výrazně zhoršily nebo zlepšily,

               —

               možnosti převodu nevyužitých množství z nedostatečně využívaných skupin výrobků do jiných skupin.

         Článek 3
   1.   Dovoz výrobků uvedených v příloze I na celní území Společenství za účelem propuštění do volného oběhu je podmíněn předložením dovozního povolení vydaného příslušným orgánem členského státu po předložení vývozní licence vydané kazašskými orgány a dokladu o původu v souladu s ustanoveními protokolu A.
   2.   Dovoz výrobků z oceli uvedených v příloze I na celní území Společenství nepodléhá množstevním limitům uvedeným v příloze II, pokud jsou v rámci správního systému kontroly, jenž ve Společenství existuje, tyto výrobky prohlášeny za určené pro zpětný vývoz mimo Společenství v nezměněném stavu nebo po zpracování.
   3.   Převod objemů množstevních limitů stanovených v příloze II, které nebyly v prvním kalendářním roce využity, do příslušných množstevních limitů následujícího kalendářního roku se pro rok, v němž tyto objemy nebyly využity, povoluje do výše 10 % příslušných množstevních limitů. Kazachstán informuje Společenství nejpozději 31. března následujícího roku o tom, zda hodlá tohoto ustanovení využít.
   4.   Se souhlasem obou stran může být množstevní limit pro danou skupinu výrobků v průběhu kalendářního roku jednou upraven, a to až do výše 10 % množstevního limitu stanoveného pro danou skupinu výrobků. Jakékoli úpravy množstevních limitů, ke kterým dochází v důsledku převodů, se dotýkají pouze právě probíhajícího kalendářního roku. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 3, odpovídá výše množstevních limitů na začátku následujícího kalendářního roku údajům uvedeným v příloze II. Kazachstán informuje Společenství nejpozději 31. května o tom, zda hodlá tohoto ustanovení využít.
   Článek 4
   1.   S cílem učinit systém dvojí kontroly co nejúčinnější a s cílem minimalizovat možnosti zneužívání a obcházení předpisů:

               —

               informují kazašské orgány orgány Společenství, vždy k 28. dni každého měsíce, o vývozních licencích vydaných během uplynulého měsíce,

               —

               informují orgány Společenství kazašské orgány, vždy k 28. dni každého měsíce, o dovozních povoleních vydaných během uplynulého měsíce.

         V případě jakéhokoli zásadního rozporu a s ohledem na časové faktory související s těmito informacemi může kterákoli strana požádat o konzultace, jež musí být zahájeny okamžitě.
   2.   Aniž je dotčen odstavec 1 a s cílem zajistit účinné fungování této dohody, souhlasí obě strany s tím, že učiní všechny nezbytné kroky, aby se zabránilo možnému obcházení předpisů, aby se všechny případy prošetřily a byla přijata všechna nezbytná právní nebo správní opatření, zejména proti překládce, přesměrování, nepravdivému prohlášení o zemi nebo místu původu, padělání dokumentů, nepravdivému prohlášení o množství, popisu nebo zařazení zboží, či jiným způsobům obcházení. V návaznosti na to strany souhlasí se zavedením nezbytných právních ustanovení a správních postupů, které umožní podniknout proti obcházení předpisů účinné kroky, jež budou zahrnovat přijetí právně závazných nápravných opatření proti dotčeným vývozcům nebo dovozcům.
   3.   Pokud kterákoli ze stran dojde na základě dostupných informací k závěru, že je tato dohoda obcházena, může požádat druhou stranu o konzultace, jež musí být zahájeny okamžitě.
   4.   Než budou k dispozici závěry konzultací podle odstavce 3, zajistí Kazachstán, pokud o to Společenství požádá a existuje-li dostatek důkazů o tom, že došlo k obcházení předpisů, aby byly veškeré úpravy množstevních limitů, které mohou z těchto konzultací vyplynout, provedeny pro kalendářní rok, kdy byla dle odstavce 3 podána žádost o konzultace, nebo pro rok následující, pokud byl limit pro tento kalendářní rok již vyčerpán.
   5.   Pokud strany nebudou schopny dospět v průběhu konzultací uvedených v odstavci 3 k oboustranně uspokojivému řešení a pokud existuje dostatečný důkaz o tom, že při dovozu výrobků z oceli, na něž se vztahuje tato dohoda a které pocházejí z Kazachstánu, došlo k obcházení dohody, má Společenství právo započítat příslušná množství do množstevních limitů stanovených v příloze II.
   6.   Pokud strany nebudou schopny dospět v průběhu konzultací uvedených v odstavci 3 k vzájemně uspokojivému řešení a pokud existuje dostatečný důkaz o tom, že bylo učiněno nepravdivé prohlášení o množství, popisu nebo zařazení zboží, má Společenství právo dovoz dotčených výrobků odmítnout.
   7.   Strany souhlasí s tím, že budou plně spolupracovat s cílem zabránit všem problémům vyplývajícím z obcházení této dohody a efektivně je řešit.
   Článek 5
   1.   Množstevní limity na dovoz výrobků z oceli uvedených v příloze I do Společenství stanovené v příloze II Společenství nerozdělí na regionální podíly.
   2.   Strany spolupracují s cílem vyhnout se náhlým a škodlivým změnám v obvyklých obchodních tocích do Společenství. Pokud by k náhlé a škodlivé změně v obvyklých obchodních tocích (včetně regionální koncentrace nebo ztráty obvyklých dodávek) došlo, má Společenství právo požádat o konzultace za účelem nalezení přijatelného řešení tohoto problému. Takové konzultace se musí konat okamžitě.
   3.   Kazachstán usiluje o zajištění co nejrovnoměrnějšího ročního rozložení vývozu výrobků z oceli uvedených v příloze I do Společenství. Pokud by došlo k náhlé a škodlivé změně v dovozu, má Společenství právo požádat o konzultace za účelem nalezení přijatelného řešení problému. Tyto konzultace se musí konat okamžitě.
   4.   Kromě povinnosti uvedené v odstavci 3 může kterákoli strana, pokud licence vydané kazašskými orgány dosáhly 90 % množstevních limitů pro daný kalendářní rok, požádat o konzultace týkající se množstevních limitů pro daný rok. Tyto konzultace se musí konat okamžitě. Než budou k dispozici závěry konzultací, mohou kazašské orgány nadále vydávat vývozní licence na výrobky, na něž se vztahuje tato dohoda, pokud nepřekročí množství uvedená v příloze II.
   Článek 6
   1.   Pokud je z Kazachstánu do Společenství dovážen nějaký výrobek, na který se vztahuje tato dohoda, za takových podmínek, že to způsobuje závažnou újmu výrobcům podobných výrobků ve Společenství, nebo taková újma hrozí, poskytne Společenství Kazachstánu veškeré související informace ve snaze najít oboustranně přijatelné řešení. Strany v daném případě okamžitě zahájí konzultace.
   2.   Pokud by se v rámci konzultací uvedených v odstavci 1 nepodařilo dosáhnout dohody do 30 dnů poté, co Společenství o konzultace požádalo, může Společenství podle ustanovení dohody o partnerství a spolupráci využít svého práva přijmout ochranná opatření.
   3.   Bez ohledu na ustanovení této dohody se použijí ustanovení čl. 13 odst. 6 dohody o partnerství a spolupráci.
   Článek 7
   1.   Zařazení výrobků, na které se vztahuje tato dohoda, vychází z celní a statistické nomenklatury Společenství (dále jen
            „

            kombinovaná nomenklatura
            “

            nebo zkráceně
            „

            KN
            “

            ) a všech jejích pozdějších znění. Žádná změna kombinované nomenklatury učiněná v souladu s platnými postupy Společenství a týkající se výrobků, na něž se vztahuje tato dohoda, ani žádné rozhodnutí týkající se zařazení zboží nesmí vést ke snížení množstevních limitů uvedených v příloze II.
   2.   Původ výrobků, na které se vztahuje tato dohoda, se určuje v souladu s platnými pravidly Společenství. Jakákoli změna těchto pravidel musí být oznámena Kazachstánu a nesmí vést ke snížení množstevních limitů uvedených v příloze II. Postupy kontroly původu výše uvedených výrobků jsou stanoveny v protokolu A.
   Článek 8
   1.   Aniž je dotčena pravidelná výměna informací o vývozních licencích a dovozních povoleních podle čl. 4 odst. 1 této dohody, souhlasí strany s tím, že si budou vyměňovat úplné statistické údaje týkající se výrobků uvedených v příloze I, a to ve vhodných intervalech, přičemž je třeba vzít v úvahu nejkratší období přípravy takových údajů; tyto údaje musí zahrnovat i vývozní licence a dovozní povolení vydaná podle článku 3 této dohody a dovozní a vývozní statistiky týkající se dotčených výrobků.
   2.   Kterákoli strana může v případě jakéhokoli zásadního rozporu mezi vyměňovanými informacemi požádat o konzultace.
   Článek 9
   1.   Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se konzultací, k nimž dochází v souvislosti se zvláštními okolnostmi, jak je uvedeno v předchozích článcích, konají se na žádost kterékoli strany konzultace o jakýchkoli problémech vyplývajících z uplatňování této dohody. Všechny konzultace probíhají v duchu spolupráce a ve snaze sladit rozdíly mezi stranami.
   2.   Pokud tato dohoda stanoví, že se konzultace musejí konat okamžitě, zajistí smluvní strany všemi možnými prostředky splnění této podmínky.
   3.   Všechny ostatní konzultace se řídí těmito ustanoveními:

               —

               jakoukoli žádost o konzultace je třeba písemně oznámit druhé straně,

               —

               za žádostí musí případně v přiměřené lhůtě následovat zpráva udávající důvody konzultací,

               —

               konzultace je třeba zahájit do jednoho měsíce ode dne obdržení žádosti,

               —

               konzultace by měly dospět k oboustranně přijatelnému závěru do jednoho měsíce od jejich zahájení, není-li toto období po dohodě obou stran prodlouženo.

         4.   Po dohodě obou stran se rovněž mohou konat zvláštní dodatečné konzultace.
   Článek 10
   Obě strany se snaží o úplnou liberalizaci obchodu s výrobky z oceli a uznávají, že důležitým předpokladem podpory vzájemného obchodu je slučitelnost pravidel hospodářské soutěže a státní podpory, jakož i ustanovení v oblasti životního prostředí, která uplatňují. Za tímto účelem a na žádost Kazachstánu Společenství poskytne technickou podporu, která Kazachstánu pomůže přijmout a provádět ustanovení právních předpisů slučitelná s těmi, která byla přijata a jsou uplatňována ve Společenství. Forma takové pomoci je upřesněna v rámci projektů schválených oběma stranami, kde jsou kromě jiného uvedeny cíle, prostředky a časový plán.
   Článek 11
   1.   Tato dohoda vstupuje v platnost dnem svého podpisu. Zůstává v platnosti do
            31. prosince 2006

            , není-li vypovězena či ukončena v souladu s příslušnými ustanoveními odstavce 3 nebo 4.
   2.   Kterákoli strana může kdykoli navrhnout změny této dohody, které se na žádost kterékoli strany stanou předmětem konzultací.
   3.   Kterákoli strana může tuto dohodu vypovědět, avšak s alespoň šestiměsíční výpovědní lhůtou. V takovém případě, nedohodnou-li se strany jinak, platnost dohody končí ke dni uplynutí výpovědní lhůty a množstevní limity ve Společenství stanovené v příloze II se sníží poměrně ke dni, kdy vstoupí vypovězení dohody v platnost.
   4.   V případě, že Kazachstán přistoupí k WTO před uplynutím platnosti této dohody, končí její platnost dnem přistoupení.
   5.   Společenství si vyhrazuje právo přijmout kdykoli veškerá vhodná opatření, včetně znovuzavedení systému autonomních celních kvót na vývoz výrobků uvedených v příloze I z Kazachstánu, pokud strany nejsou v rámci konzultací uvedených v předchozích článcích schopny dospět k oboustranně uspokojivému řešení anebo je-li dohoda kteroukoli stranou vypovězena.
   6.   Přílohy, dohodnutý zápis a protokol A přiložené k této dohodě tvoří její nedílnou součást.
   Článek 12
   Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském, kazašském a ruském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého července dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende juli to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta juulikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addi' diciannove luglio duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā jūlijā.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų liepos devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év július tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Lulju tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende juli tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego lipca roku dwutysięcznego piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de dois mil e cinco.
      V Bruslju, devetnajstega julija leta dva tisoč pet.
      V Bruseli dňa devätnásteho júla dvetisícpäť.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde juli tjugohundrafem.

      Совершено в городе Брюсселе девятнадцатого іюля две тысячі пятого года.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Европейское сообщество

         Por el Gobierno de la República de Kazajstán
         Za vládu Republiky Kazachstán
         For regeringen for Republikken Kasakhstan
         Im Namen der Regierung der Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Καζακστάν
         For the Government of the Republic of Kazakhstan
         Pour le gouvernement de la République du Kazakhstan
         Per il governo della Repubblica del Kazakstan
         Kazahstānas Republikas valdības vārdā
         Kazachstano Respublikos Vyriausybės vardu
         a Kazah Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Kazakastan
         Voor de regering van de Republiek Kazachstan
         W imieniu rządu Republiki Kazachstanu
         Pelo Governo da República do Cazaquistão
         Za vládu Kazašskej republiky
         Za Vlado Republike Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan hallituksen puolesta
         På Republiken Kazakstans regerings vägnar

         За Правительство Республікі Казахстан

      (1)  Úř. věst. L 196, 28.7.1999, s. 3

               .
   PŘÍLOHA I
   SA Ploché válcované výrobky
   SA1. Svitky

               7208100000

               7208250000

               7208260000

               7208270000

               7208360000

               7208370010

               7208370090

               7208380010

               7208380090

               7208390010

               7208390090

               7211140010

               7211190010

               7219110000

               7219121000

               7219129000

               7219131000

               7219139000

               7219141000

               7219149000

               7225200010

               7225301000

               7225309000

         SA2. Tlustý plech

               7208400010

               7208512010

               7208512091

               7208512093

               7208512097

               7208512098

               7208519110

               7208519190

               7208519810

               7208519891

               7208519899

               7208529110

               7208529190

               7208521000

               7208529900

               7208531000

               7211130000

         SA3. Ostatní ploché válcované výrobky

               7208400090

               7208539000

               7208540000

               7208900010

               7209150000

               7209161000

               7209169000

               7209171000

               7209179000

               7209181000

               7209189100

               7209189900

               7209250000

               7209261000

               7209269000

               7209271000

               7209279000

               7209281000

               7209289000

               7209900010

               7210110010

               7210122010

               7210128010

               7210200010

               7210300010

               7210410010

               7210490010

               7210500010

               7210610010

               7210690010

               7210701010

               7210708010

               7210903010

               7210904010

               7210908091

               7211140090

               7211190090

               7211232010

               7211233010

               7211233091

               7211238010

               7211238091

               7211290010

               7211900011

               7212101000

               7212109011

               7212200011

               7212300011

               7212402010

               7212402091

               7212408011

               7212502011

               7212503011

               7212504011

               7212506111

               7212506911

               7212509013

               7212600011

               7212600091

               7219211000

               7219219000

               7219221000

               7219229000

               7219230000

               7219240000

               7219310000

               7219321000

               7219329000

               7219331000

               7219339000

               7219341000

               7219349000

               7219351000

               7219359000

               7225401290

               7225409000

         PŘÍLOHA II
   MNOŽSTEVNÍ LIMITY

               (v tunách)

               Výrobky

               2005

               2006

               SA. Ploché výrobky

               SA1. Svitky

               85 000

               87 125

               SA2. Tlustý plech

               0

               0

               SA3. Ostatní ploché výrobky

               115 000

               117 875

         DOHODNUTÝ ZÁPIS
   V souvislosti s touto dohodou se strany dohodly, že:

               —

               v rámci výměny informací podle čl. 4 odst. 1, co se týče vývozních licencí a dovozních povolení, tyto informace poskytnou nejen Společenství jako celku, ale i jednotlivým členským státům,

               —

               než bude k dispozici uspokojivý výsledek konzultací podle čl. 5 odst. 2, bude Kazachstán na žádost Společenství spolupracovat, a to tím, že nebude vydávat vývozní licence, které by dále zhoršovaly problémy vyplývající z náhlých a škodlivých změn v obvyklých obchodních tocích a

               —

               Kazachstán náležitě zohlední citlivou povahu malých regionálních trhů v rámci Společenství, jak co se týče jejich tradičních potřeb ve smyslu dodávek, tak i nutnosti zamezit regionálním koncentracím.

         PROTOKOL A
   HLAVA I
   ZAŘAZENÍ
   Článek 1
   1.   Příslušné orgány Společenství zajistí, aby byl Kazachstán informován o jakýchkoli změnách kombinované nomenklatury (KN) týkajících se výrobků, na něž se vztahuje tato dohoda, a to ještě předtím, než tyto změny vstoupí ve Společenství v platnost.
   2.   Příslušné orgány Společenství se zavazují k tomu, že budou příslušné orgány Kazachstánu informovat o všech rozhodnutích týkajících se zařazení výrobků, na něž se vztahuje tato dohoda, a to nejpozději do jednoho měsíce od vstupu těchto změn v platnost.
   Takové sdělení bude obsahovat:

               a)

               popis dotčených výrobků;

               b)

               příslušné kódy KN;

               c)

               důvody daného rozhodnutí.

         3.   Pokud v důsledku rozhodnutí o zařazení dojde u jakéhokoli výrobku, na nějž se vztahuje tato dohoda, ke změně zařazovacího postupu, poskytnou příslušné orgány Společenství třicetidenní lhůtu ode dne oznámení Společenství, než rozhodnutí nabude účinku. Pro výrobky odeslané přede dnem, kdy rozhodnutí nabude účinku, se nadále použije dřívější zařazovací postup, pokud byly tyto výrobky předány k dovozu do Společenství do 60 dnů od uvedeného dne.
   4.   Pokud bude mít rozhodnutí Společenství o zařazení mající za následek změnu zařazovacího postupu u jakéhokoli výrobku, na nějž se vztahuje tato dohoda, vliv na kategorii, která podléhá množstevním limitům, souhlasí strany s tím, že zahájí konzultace v souladu s postupy popsanými v čl. 9 odst. 3 dohody s cílem dostát povinnosti podle čl. 7 odst. 1 dohody.
   5.   V případě, že se názory příslušných orgánů v Kazachstánu a ve Společenství o zařazení výrobků, na něž se vztahuje tato dohoda, při vstupu do Společenství liší, bude zařazení do doby, než budou k dispozici závěry konzultací podle článku 9 dohody, jejichž cílem je dospět k dohodě o konečném zařazení dotčených výrobků, prozatímně vycházet z údajů, které poskytlo Společenství.
   HLAVA II
   PŮVOD
   Článek 2
   1.   Výrobky pocházející z Kazachstánu ve smyslu nařízení Společenství platných pro vývoz do Společenství doprovází v souladu s ustanoveními dohody osvědčení o kazašském původu odpovídající vzoru uvedenému v příloze tohoto protokolu.
   2.   Osvědčení o původu potvrzují kazašské organizace, které jsou dle kazašských právních předpisů oprávněny stanovit, zda je možné dotčené výrobky považovat za výrobky pocházející z Kazachstánu.
   Článek 3
   Osvědčení o původu se vydává pouze na základě písemné žádosti podané vývozcem nebo na odpovědnost vývozce jeho pověřeným zástupcem. Kazašské organizace, které jsou k tomu dle kazašských právních předpisů oprávněny, zajistí, aby bylo osvědčení o původu řádně vyplněno, a za tímto účelem si vyžádají jakoukoli nezbytnou dokumentaci nebo provedou jakoukoli kontrolu, již budou považovat za vhodnou.
   Článek 4
   Samotné zjištění mírných rozporů mezi údaji na osvědčení o původu a údaji v dokumentaci vydané celním úřadem za účelem vyřízení formalit pro dovoz výrobků nezpochybňuje údaje uvedené na osvědčení.
   HLAVA III
   SYSTÉM DVOJÍ KONTROLY PRO VÝROBKY PODLÉHAJÍCÍ MNOŽSTEVNÍM LIMITŮM
   ODDÍL 1
   Vývoz
   Článek 5
   Příslušné kazašské vládní orgány vydávají vývozní licence pro všechny zásilky výrobků z oceli, na něž se vztahuje tato dohoda, zasílané z Kazachstánu, až do výše množstevních limitů stanovených v příloze II dohody.
   Článek 6
   1.   Vývozní licence odpovídá vzoru uvedenému v příloze tohoto protokolu a platí pro vývozy v rámci celého celního území Společenství.
   2.   Každá vývozní licence musí mimo jiné potvrzovat, že množství daného výrobku bylo započteno do příslušného množstevního limitu stanoveného pro dotčený výrobek v příloze II dohody.
   Článek 7
   Příslušné orgány Společenství musejí být okamžitě informovány o odejmutí nebo změně jakékoli již vydané licence.
   Článek 8
   1.   Vývozy se započítávají do množstevních limitů stanovených pro rok, kdy se zásilka zboží uskutečnila, a to i v případě, že je vývozní licence vydána až poté.
   2.   Pro účely použití odstavce 1 se zásilka zboží považuje za uskutečněnou ke dni, kdy bylo zboží naloženo na dopravní prostředek vývozu.
   Článek 9
   Vývozní licenci je v souladu s článkem 11 třeba předložit nejpozději 31. března roku, který následuje po roce, kdy bylo zboží, na něž se vývozní licence vztahuje, odesláno.
   ODDÍL II
   Dovoz
   Článek 10
   Podmínkou propuštění výrobků z oceli, na něž se vztahují množstevní limity, do volného oběhu ve Společenství je předložení dovozního povolení.
   Článek 11
   1.   Příslušné orgány Společenství vydávají dovozní povolení uvedené v článku 10 do deseti pracovních dnů poté, co dovozce předložil originál příslušné vývozní licence.
   2.   Dovozní povolení jsou platná čtyři měsíce od data vydání pro dovoz v rámci celního území Společenství.
   3.   Pokud byla vývozní licence odejmuta, zruší příslušné orgány Společenství i odpovídající, již vydané dovozní povolení. Pokud je ale odejmutí nebo zrušení vývozní licence příslušným orgánům Společenství oznámeno až poté, co byly výrobky propuštěny do volného oběhu ve Společenství, započítají se příslušná množství do limitů stanovených pro daný výrobek.
   Článek 12
   Pokud příslušné orgány Společenství zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licence vydané příslušnými orgány Kazachstánu, přesahují příslušný množstevní limit stanovený pro výrobky, na něž se vztahuje příloha II dohody, pozastaví orgány Společenství u výrobků, na něž se vztahuje dotyčný množstevní limit, další vydávání dovozních povolení. V takovém případě příslušné orgány Společenství okamžitě informují orgány Kazachstánu a okamžitě se zahájí konzultace podle čl. 9 odst. 2 dohody.
   HLAVA IV
   FORMÁLNÍ NÁLEŽITOSTI A PŘEDKLÁDÁNÍ VÝVOZNÍCH LICENCÍ A OSVĚDČENÍ O PŮVODU A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE VÝVOZU DO SPOLEČENSTVÍ
   Článek 13
   1.   Vývozní licence a osvědčení o původu mohou zahrnovat dodatečné kopie, které musí být jako takové řádně označeny. Uvedené dokumenty se vyhotovují v angličtině. Jsou-li vyplňovány rukou, vyplňují se inkoustem a hůlkovým písmem.
   Tyto doklady mají rozměry 210 × 297 mm. Použitý papír musí být bílý bezdřevý papír klížený pro psaní o hmotnosti nejméně 25 g/m2. Sestávají-li z několika vyhotovení, je pouze vrchní z nich, tedy originál, opatřeno pozadím s tištěným gilošovaným vzorem. Toto vyhotovení musí být jasně označeno jako „originál“ a ostatní vyhotovení jako „kopie“. Příslušné orgány Společenství považují za dokument platný pro účely vývozu do Společenství v souladu s ustanoveními dohody pouze originál.
   2.   Každý dokument je označen standardizovaným pořadovým číslem, ať už tištěným či netištěným, které umožňuje identifikaci.
   Toto číslo se skládá z následujících prvků:

               —

               dvou písmen označujících zemi vývozu:

                           KZ

                           =

                           Kazachstán,

               —

               dvou písmen označujících členský stát, v němž má dojít k celnímu odbavení:

                           BE

                           =

                           Belgie

                           CZ

                           =

                           Česká republika

                           DK

                           =

                           Dánsko

                           DE

                           =

                           Německo

                           EE

                           =

                           Estonsko

                           EL

                           =

                           Řecko

                           ES

                           =

                           Španělsko

                           FR

                           =

                           Francie

                           IE

                           =

                           Irsko

                           IT

                           =

                           Itálie

                           CY

                           =

                           Kypr

                           LV

                           =

                           Lotyšsko

                           LT

                           =

                           Litva

                           LU

                           =

                           Lucembursko

                           HU

                           =

                           Maďarsko

                           MT

                           =

                           Malta

                           NL

                           =

                           Nizozemsko

                           AT

                           =

                           Rakousko

                           PL

                           =

                           Polsko

                           PT

                           =

                           Portugalsko

                           SI

                           =

                           Slovinsko

                           SK

                           =

                           Slovensko

                           FI

                           =

                           Finsko

                           SE

                           =

                           Švédsko

                           GB

                           =

                           Spojené království,

               —

               jednomístného čísla označujícího dotyčný rok podle poslední číslice, např. „5“ pro rok 2005,

               —

               dvoumístného čísla od 01 do 99 označujícího dotčený vydávající orgán vyvážející země,

               —

               pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného členskému státu, v němž má dojít k celnímu odbavení.

         Článek 14
   Vývozní licence a osvědčení o původu mohou být vystaveny i po odeslání výrobků, na něž se vztahují. V takových případech musí být označeny poznámkou „issued retrospectively“.
   Článek 15
   1.   V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence nebo osvědčení o původu může vývozce požádat kazašské vládní orgány oprávněné vydávat licence, nebo kazašské organizace, které jsou podle kazašských právních předpisů oprávněny vydávat osvědčení o původu, aby mu na základě vývozních dokladů, které vývozce vlastní, vystavily duplikát. Takto vydaný duplikát jakéhokoli takového osvědčení nebo licence musí být označen poznámkou „duplicate“.
   2.   Duplikát je označen datem původní vývozní licence nebo osvědčení o původu.
   HLAVA V
   SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
   Článek 16
   Strany úzce spolupracují při provádění ustanovení tohoto protokolu. Za tímto účelem obě strany usnadňují navazování kontaktů a výměny názorů, včetně těch, které se týkají technických otázek.
   Článek 17
   S cílem zaručit správné uplatňování tohoto protokolu si strany vzájemně nabízejí pomoc při kontrole pravosti a správnosti vydaných vývozních licencí a osvědčení o původu i jakýchkoli prohlášení učiněných podle tohoto protokolu.
   Článek 18
   Kazachstán zašle Společenství (Evropské komisi) názvy a adresy příslušných kazašských orgánů, které jsou oprávněny vydávat a ověřovat vývozní licence a osvědčení o původu, společně se vzory razítek a podpisů, které tyto orgány používají. Kazachstán rovněž informuje Společenství (Evropskou komisi) o jakékoli změně těchto údajů.
   Článek 19
   1.   Následné ověření osvědčení o původu nebo vývozních licencí se provádí namátkou nebo pokud mají příslušné orgány Společenství odůvodněné pochybnosti o pravosti osvědčení nebo licence nebo správnosti údajů týkajících se skutečného původu dotčených výrobků.
   2.   V takových případech vrátí příslušné orgány Společenství osvědčení o původu nebo vývozní licenci nebo jejich kopii příslušným kazašským orgánům, přičemž případně uvedou důvody formální nebo obsahové povahy, které ospravedlňují prováděné šetření. Pokud byla předložena faktura, přiloží se tato faktura nebo její kopie k osvědčení či licenci nebo jejich kopiím. Orgány rovněž předají jakoukoli informaci, kterou obdržely a která naznačuje, že podrobnosti uvedené na dotčeném osvědčení nebo licenci nejsou správné.
   3.   Ustanovení odstavce 1 se vztahují také na následná ověřování osvědčení o původu podle článku 2 tohoto protokolu.
   4.   Výsledky následných ověření prováděných v souladu s odstavci 1 a 2 se nejpozději do tří měsíců sdělí příslušným orgánům Společenství. Sdělení musí uvádět, zda se sporné osvědčení, prohlášení či licence týká skutečně vyváženého zboží a zda je toto zboží způsobilé pro vývoz podle ustanovení dohody. Na žádost Společenství se k těmto informacím přikládají rovněž kopie všech dokumentů nezbytných pro určení skutečností, zejména pravého původu zboží.
   Pokud by taková ověřování odhalila systematické nesrovnalosti v používání osvědčení o původu, může Společenství na dovozy dotčených výrobků použít ustanovení čl. 2 odst. 1.
   5.   Za účelem následného ověření osvědčení o původu uchovávají příslušné kazašské orgány kopie osvědčení, jakož i všech s nimi souvisejících vývozních dokladů, po dobu alespoň jednoho roku od ukončení dohody.
   6.   Namátkový ověřovací postup podle tohoto článku nesmí představovat překážku propuštění dotčených výrobků do volného oběhu.
   Článek 20
   1.   Pokud ověřovací postup podle článku 19 nebo informace dostupné příslušným orgánům Společenství nebo Kazachstánu naznačují nebo se zdá, že naznačují, že jsou ustanovení dohody obcházena nebo porušována, musejí obě strany úzce a s příslušnou naléhavostí spolupracovat s cílem zabránit takovému obcházení či porušování předpisů.
   2.   Za tímto účelem provádějí příslušné kazašské orgány z vlastního podnětu nebo na žádost Společenství vhodná šetření, pokud jde o činnosti, které jsou obcházením nebo porušováním tohoto protokolu, nebo se tak Společenství jeví, nebo zajišťují, aby byla taková šetření provedena. Kazachstán sdělí výsledky těchto šetření Společenství, včetně jakýchkoli dalších souvisejících informací, které pomohou odhalit důvod obcházení nebo porušování předpisů, včetně skutečného původu zboží.
   3.   Po dohodě obou stran se šetření podle odstavce 2 mohou účastnit úředníci, kteří jsou k tomu Společenstvím určeni.
   4.   V rámci spolupráce podle odstavce 1 si příslušné orgány Společenství a Kazachstánu vyměňují jakékoli informace, které některá ze stran považuje za užitečné ve snaze zabránit obcházení nebo porušování ustanovení dohody. Tyto výměny mohou zahrnovat informace o obchodování s typem výrobků, na něž se vztahuje dohoda uzavřená mezi Kazachstánem a třetími zeměmi, zejména pokud má Společenství rozumný důvod se domnívat, že dotčené výrobky mohou být před dovozem do Společenství převáženy přes území Kazachstánu. Na žádost Společenství mohou být k těmto informacím případně přiloženy i kopie všech souvisejících dokladů.
   5.   Existuje-li dostatek důkazů o tom, že byla ustanovení tohoto protokolu obcházena nebo porušována, mohou se příslušné orgány Kazachstánu a Společenství dohodnout na přijetí opatření nutných k tomu, aby se zabránilo opětovnému obcházení nebo porušování předpisů.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1476 ze dne 28. dubna 2016 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, oddíl VI – Evropský hospodářský a sociální výbor

text:
               14.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 246/147

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2016/1476
   ze dne 28. dubna 2016
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, oddíl VI – Evropský hospodářský a sociální výbor
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014 (1),

               —

               s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2014 (COM(2015) 377 – C8-0204/2015) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014 spolu s odpověďmi orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví (4) a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2014 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na články 55, 99, 164, 165 a 166 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0111/2016),

               1.

               uděluje absolutorium generálnímu tajemníkovi Evropského hospodářského a sociálního výboru za plnění rozpočtu Evropského hospodářského a sociálního výboru na rozpočtový rok 2014;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Evropské radě, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv, evropskému inspektorovi ochrany údajů a Evropské službě pro vnější činnost a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 51, 20.2.2014.

      (2)  Úř. věst. C 377, 13.11.2015, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 373, 10.11.2015, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 377, 13.11.2015, s. 146.

      (5)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.