title: Rozhodnutí předsedy Evropské komise (EU) 2019/339 ze dne 21. února 2019 o funkci a mandátu úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních

text:
                  28.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 60/20

         ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE (EU) 2019/339
         ze dne 21. února 2019
         o funkci a mandátu úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních
         PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Článek 41 Listiny základních práv Evropské unie stanoví, že každý má právo na to, aby jeho záležitosti byly orgány, institucemi a jinými subjekty Unie řešeny nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě. Tento článek stanoví řadu procesních práv, která platí pro strany zúčastněné ve správním řízení, které může mít vliv na jejich zájmy.

                     (2)

                     V roce 2007 zřídila Komise funkci úředníka pro slyšení za účelem zabezpečení účinného výkonu procesních práv zúčastněných stran a toho, aby obchodní řízení byla vedena nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě. V letech 2007 až 2012 byl touto funkcí pověřen úředník Generálního ředitelství pro obchod se zkušenostmi ve věcech ochrany obchodu.

                     (3)

                     Za účelem posílení úlohy úředníka pro slyšení a zvýšení transparentnosti a spravedlnosti obchodních řízení přijal předseda Komise v roce 2012 rozhodnutí 2012/199/EU (2). Aby se zohlednily dosavadní zkušenosti, nový právní vývoj, včetně odkazů na úlohu úředníka pro slyšení v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (3) a (EU) 2016/1037 (4) a rovněž narůstající procesní požadavky, mělo by být uvedené rozhodnutí nahrazeno.

                     (4)

                     Funkce úředníka pro slyšení by měla být svěřena nezávislé osobě se zkušenostmi v oblasti obchodních řízení. Úředník pro slyšení by měl být jmenován Komisí v souladu s pravidly zakotvenými ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise.

                     (5)

                     Aby byla zajištěna jeho plná nezávislost, měl by být úředník pro slyšení pro správní účely přiřazen ke členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku.

                     (6)

                     Základními povinnostmi úředníka pro slyšení by mělo být poskytovat poradenství členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku a generálnímu řediteli generálního ředitelství pro obchod (dále jen „generální ředitel“), být zárukou dodržování procesních práv, rozhodovat o žádostech o přístup ke spisu, přijímat rozhodnutí týkající se důvěrné povahy dokumentů a přezkoumávat stanoviska Komise k prodlužování lhůt. Úředník pro slyšení by měl usilovat o zajištění toho, aby se při koncipování právních aktů nebo návrhů přihlíželo ke všem rozhodným skutečnostem bez ohledu na to, zda jsou pro dotčené strany příznivé nebo nepříznivé.

                     (7)

                     Úředník pro slyšení by měl zajistit, aby příležitosti poskytnuté zúčastněným stranám k předložení důkazů o skutečnostech a ochraně jejich zájmů během řízení umožňovaly zúčastněným stranám uplatňovat práva na obhajobu co nejúčinnějším způsobem.

                     (8)

                     Intervence úředníka pro slyšení by měla probíhat způsobem, který umožňuje provedení jakéhokoliv navazujícího opatření, a to s ohledem na časová omezení řízení.

                     (9)

                     Je nutné určit způsob a okolnosti, za kterých může úředník pro slyšení intervenovat a stanovit pravidla pro organizaci a provádění takovýchto intervencí, jakož i pro opatření na ně navazující.

                     (10)

                     Pravomoc úředníka pro slyšení rozhodovat o otázkách týkajících se přístupu ke spisu, důvěrnosti a lhůt by měla účastníkům obchodního řízení poskytnout dodatečnou procesní záruku, aniž by bránila řádnému vedení a včasnému skončení řízení.

                     (11)

                     Zprávy úředníka pro slyšení by měly zajistit, aby hlavním otázkám, kterými se úředník pro slyšení zabývá, a jeho hlavním doporučením věnovaly rozhodovací subjekty pozornost, a přinést tak dodatečnou záruku dodržování práv stran dotčených obchodním řízením. Výroční zprávy úředníka pro slyšení by rovněž měly o hlavní činnosti úředníka pro slyšení informovat členské státy, Evropský parlament a veřejnost.

                     (12)

                     Při zpracování osobních údajů by se měl úředník pro slyšení řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (5).

                     (13)

                     Tímto rozhodnutím by neměla být dotčena obecná pravidla pro udělování nebo vylučování práva přístupu k dokumentům Komise,

               ROZHODL TAKTO:

            Článek 1
            Úředník pro slyšení
            Zřizuje se zvláštní funkce úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
            Úkolem úředníka pro slyšení je zaručit účinný výkon procesních práv zúčastněných stran stanovených v níže uvedených nařízeních (dále jen „základní nařízení“) a zajistit, aby obchodní řízení byla vedena nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě:

                        a)

                        nařízení (EU) 2016/1036 a zejména čl. 5 odst. 10 a 11, čl. 6 odst. 5 až 8, čl. 8 odst. 3, 4 a 9 a články 18 až 21 uvedeného nařízení;

                        b)

                        nařízení (EU) 2016/1037 a zejména čl. 10 odst. 12 a 13, čl. 11 odst. 5 až 8 a 10, čl. 13 odst. 3, 4 a 9 a články 28 až 31 uvedeného nařízení;

                        c)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 (6), a zejména články 5 a 8 uvedeného nařízení;

                        d)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (7), a zejména články 3 a 5 uvedeného nařízení;

                        e)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1843 (8), a zejména články 9 a 10 uvedeného nařízení;

                        f)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1035 (9), a zejména čl. 5 odst. 12 a 13, čl. 6 odst. 5 až 8 a články 12, 13 a 14 uvedeného nařízení;

                        g)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 868/2004 (10), a zejména články 7 a 8 uvedeného nařízení;

                        h)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (11), a zejména článek 24 uvedeného nařízení, nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 155/2013 (12), a zejména článek 6 uvedeného nařízení, a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1083/2013 (13), a zejména článek 5 uvedeného nařízení;

                        i)

                        nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/476 (14), a zejména čl. 1 odst. 2 a čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení.

            Článek 2
            Definice
            Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

                        a)

                        „obchodním řízením“ se rozumí šetření nebo správní řízení vedené útvary Komise podle některého ze základních nařízení;

                        b)

                        „zúčastněnou stranou“ se rozumí osoba, jejíž zájmy jsou dotčeny obchodním řízením, podle definice v příslušném základním nařízení;

                        c)

                        „právy zúčastněných stran“ se rozumí procesní práva a právo jakékoli osoby na to, aby byla její záležitost v obchodním řízení vyřízena nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě.

            Článek 3
            Jmenování, ukončení výkonu funkce a zastupování

               1.   Komise jmenuje úředníka pro slyšení v souladu s pravidly stanovenými ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

               2.   Jmenování úředníka pro slyšení se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení výkonu funkce, ukončení výkonu funkce nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku.

               3.   Úředník pro slyšení je pro administrativní účely přiřazen ke členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku.

               4.   Pokud není úředník pro slyšení v daném případě schopen jednat, určí člen Komise odpovědný za obchodní politiku, pokud možno po projednání s úředníkem pro slyšení, v jednotlivých případech úředníka, který se daného případu neúčastní a má dostatečné zkušenosti s obchodním řízením, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.

               5.   Odstavec 4 se použije, pokud úředník pro slyšení zjistí skutečný nebo potenciální střet zájmů při výkonu svých funkcí, a náležitě předloží členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku žádost, aby byl v tomto konkrétním případě zbaven svých povinností.

               6.   Pokud úředník pro slyšení není schopen jednat po dobu, která není omezena na daný případ, nebo přestal vykonávat povinnosti úředníka pro slyšení, člen Komise odpovědný za obchodní politiku určí úředníka, který má zkušenosti v obchodních řízeních, aby vykonával prozatímně povinnosti úředníka pro slyšení, dokud úředník pro slyšení není schopen vykonávat své povinnosti nebo dokud Komise nerozhodne o jmenování nového úředníka pro slyšení.

            Článek 4
            Zásady intervence úředníka pro slyšení

               1.   Povinnosti úředníka pro slyšení musejí být vykonávány v souladu s odstavci 2 až 11.

               2.   Úředník pro slyšení jedná nezávisle a nesmí při plnění svých úkolů přijímat žádné pokyny.

               3.   Úředník pro slyšení je vázán pravidly služebního řádu, která zakazují neoprávněné zveřejnění informací obdržených při plnění jeho úkolů a je touto povinností vázán i nadále po skončení služebního poměru.

               4.   Úředník pro slyšení dbá na nutnost účinného uplatňování základních nařízení v souladu s platnými právními předpisy Unie a příslušnou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.

               5.   Úředník pro slyšení má neomezený přístup k veškerým spisům souvisejícím s obchodním řízením, a to bez zbytečného odkladu a v kterékoli fázi řízení.

               6.   Úředník pro slyšení činí rozhodnutí podle článků 12 až 16 a může dávat útvarům Komise odpovědným za šetření svá doporučení ohledně jakékoli záležitosti týkající se práv zúčastněných stran, které si vyžádaly jeho intervenci. Úředník pro slyšení usiluje o zajištění toho, aby se při přípravě předloh právních aktů nebo návrhů pro Komisi přihlíželo ke všem rozhodným skutečnostem bez ohledu na to, zda jsou pro dotčené strany příznivé nebo nepříznivé.

               7.   Úředník pro slyšení je o vývoji všech řízení, v němž úředník pro slyšení intervenoval, informován odpovědným ředitelem nebo jeho zástupcem, a to až do přijetí právního aktu v konečném znění.

               8.   Úředník pro slyšení je ve fázi přijetí konečných opatření v obchodních řízeních bezodkladně informován o jakékoli podstatné změně postoje Komise, aby mohl posoudit veškeré potenciální dopady na práva zúčastněných stran.

               9.   Úředník pro slyšení poskytuje členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku, případně generálnímu řediteli, poradenství ohledně následného postupu po vydání doporučení úředníka pro slyšení a v případě potřeby též ohledně možných prostředků nápravy.

               10.   Odpovědný ředitel konzultuje s úředníkem pro slyšení veškeré změny nebo aktualizace politiky týkající se procesních záležitostí a hmotněprávních otázek, které mají dopad na práva zúčastněných stran, nebo jakékoli jiné záležitosti vyplývající z obchodního řízení.

               11.   Úředník pro slyšení může členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku a v případě potřeby generálnímu řediteli pro obchod předkládat svá zjištění a doporučení k jakékoli záležitosti plynoucí z obchodního řízení.

            Článek 5
            Intervence úředníka pro slyšení

               1.   Zúčastněné strany mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Veškeré žádosti by měly být s ohledem na časová omezení řízení předloženy včas. Zúčastněné strany požádají o intervenci úředníka pro slyšení v nejkratší možné době po události odůvodňující tuto intervenci.

               2.   Úředník pro slyšení může jednat na žádost člena Komise odpovědného za obchodní politiku, generálního ředitele, ředitele odpovědného za obchodního řízení či jeho zástupce nebo ředitele jiných útvarů, s nímž je obchodní řízení konzultováno.

               3.   Veškeré žádosti o intervenci úředníka pro slyšení se předkládají písemně a obsahují záležitosti, kterými by se měl úředník pro slyšení zabývat, včetně vysvětlení toho, jak jsou dotčena práva žadatele na obhajobu.

               4.   Ke každému právnímu aktu v konečném znění nebo návrhu Komise se vždy přikládá oznámení úředníka pro slyšení uvádějící, zda úředník pro slyšení v předmětném řízení intervenoval a jaká byla povaha jeho intervence.

               5.   Úředník pro slyšení obdrží kopii záznamu konzultací zahájených příslušnými útvary Komise v souladu s čl. 23 odst. 3 jednacího řádu Komise.

            Článek 6
            Slyšení

               1.   Úředník pro slyšení může na žádost nebo za podmínek stanovených v základních nařízeních pořádat a vést slyšení mezi jednou zúčastněnou stranou nebo skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy a útvary Komise odpovědnými za šetření. Úředník pro slyšení může rovněž pořádat a vést slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy.

               2.   Po obdržení žádosti o slyšení posoudí úředník pro slyšení vznesenou záležitost a rozhodne, zda je slyšení vhodné. Předmětem slyšení může být jakákoli otázka, která se vyskytne v kterékoli fázi obchodního řízení a která by mohla ovlivnit práva zúčastněných stran.

               3.   Slyšení se v zásadě konají pouze tehdy, pokud není možné záležitost vyřešit s útvary Komise.

               4.   Jestliže jsou žádosti o slyšení předloženy mimo příslušné časové rámce stanovené pro řízení, úředník pro slyšení rovněž přezkoumá důvody pro tyto opožděné žádosti, charakter nadnesených otázek a jejich dopad na práva na obhajobu, s patřičným zohledněním zájmů řádné správy a včasného dokončení šetření.

               5.   Účelem slyšení je zajistit, aby útvary Komise dodržovaly práva na obhajobu zúčastněných stran. Úředník pro slyšení v zásadě nesmí přijmout ani zohlednit žádné důkazy, které nebyly útvarům Komise předloženy v průběhu řízení.

               6.   Fyzické nebo právnické osoby pozvané k účasti na slyšení se buď dostaví osobně, nebo jsou zastoupeny řádně pověřeným zástupcem jmenovaným z řad jejich stálých zaměstnanců nebo právním zástupcem. Může jim být nápomocen právní poradce nebo jiná kvalifikovaná osoba mimo okruh jejich zaměstnanců, která je úředníkem pro slyšení připuštěna.

               7.   Tímto článkem není dotčeno právo na slyšení útvarů Komise odpovědných za šetření podle základních nařízení.

            Článek 7
            Slyšení s jednou zúčastněnou stranou nebo skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy a útvary Komise odpovědnými za šetření

               1.   Úředník pro slyšení může pořádat a vést slyšení mezi jednou zúčastněnou stranou či skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy a útvary Komise odpovědnými za šetření, a to na odůvodněnou žádost dotčené zúčastněné strany nebo skupiny zúčastněných stran s podobnými zájmy.

               2.   Zúčastněná strana může požádat o slyšení k určité záležitosti se skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy a útvary Komise odpovědnými za šetření. Slyšení se uskuteční za předpokladu, že s účastí souhlasí alespoň jedna další zúčastněná strana s podobnými zájmy.

            Článek 8
            Slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy

               1.   Úředník pro slyšení může pořádat slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy a předsedat mu, aby byl vytvořen prostor pro prezentaci opačných názorů a protiargumentů.

               2.   Slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy lze pořádat v rámci každého obchodního řízení, a to po vyslechnutí útvarů Komise odpovědných za šetření.

               3.   Zúčastněná strana může rovněž požádat o slyšení ohledně určité konkrétní otázky se zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy. Toto slyšení se koná za podmínky, že s účastí na slyšení souhlasí alespoň jedna další zúčastněná strana s rozdílnými zájmy.

               4.   Útvary Komise odpovědné za řízení se slyšení účastní jako pozorovatelé.

               5.   Příslušní zástupci členských států se mohou slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy účastnit jako pozorovatelé.

            Článek 9
            Příprava slyšení

               1.   Po vyslechnutí odpovědného ředitele nebo jeho zástupce stanoví úředník pro slyšení den, dobu trvání a místo konání slyšení. Pokud zúčastněné strany nebo útvary Komise požadují odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, či nikoli.

               2.   Ve vhodných případech může úředník pro slyšení uspořádat přípravné jednání se zúčastněnými stranami nebo s útvary Komise odpovědnými za šetření a jinými útvary, a to za účelem zjištění veškerých skutkových nebo právních otázek, které mají být předmětem slyšení, a jejich co možná nejlepšího objasnění. Úředník pro slyšení může od účastníků slyšení požadovat jakékoli informace nezbytné pro přípravu tohoto slyšení.

               3.   Úředník pro slyšení připraví program každého slyšení. Program slyšení mají všichni účastníci k dispozici před slyšením.

               4.   Úředník pro slyšení může v přiměřené době po uplynutí lhůty pro předložení vyjádření ke zpřístupnění informací a před slyšením mezi stranami vyzvat účastníky, aby předložili otázky ohledně informací poskytnutých jinými zúčastněnými stranami.

               5.   Úředník pro slyšení může po vyslechnutí odpovědného ředitele nebo jeho zástupce poskytnout stranám pozvaným na slyšení předem seznam otázek, k nimž se budou vyjadřovat.

               6.   Úředník pro slyšení může žádat o předchozí písemné vyrozumění ohledně podstatného obsahu stanovisek, která chtějí účastníci na slyšení přednést.

               7.   Úředník pro slyšení pozve na slyšení, která pořádá, pracovníky člena Komise odpovědného za obchodní politiku a právní služby. Úředník pro slyšení může přizvat k účasti na těchto slyšeních jiné útvary Komise.

               8.   Úředník pro slyšení může přizvat k účasti na těchto slyšeních externí odborníky. Zúčastněné strany a útvary Komise mohou požádat úředníka pro slyšení, aby účast externích odborníků na slyšení připustil. Úředník pro slyšení je povinen o těchto žádostech rozhodnout. Externí odborníci pozvaní k účasti na slyšení jsou povinni podepsat dohodu o mlčenlivosti.

               9.   Externí odborníci mohou být požádáni o poskytnutí jakéhokoli relevantního rozboru, zpráv nebo publikací. Tyto budou zahrnuty do spisu přístupného k nahlédnutí, který je kdykoli k dispozici všem účastníkům ještě před konáním slyšením.

            Článek 10
            Vedení slyšení

               1.   Úředník pro slyšení odpovídá za vedení slyšení. Úředník pro slyšení zajistí, aby slyšení proběhlo spravedlivě a nestranně.

               2.   Slyšení nejsou veřejná. Úředník pro slyšení rozhodne, které osoby budou vyslechnuty jménem zúčastněné strany, a zda budou dotčené osoby slyšeny zvlášť nebo v přítomnosti jiných osob pozvaných k účasti na slyšení. Ve druhém z uvedených případů je nutno zohlednit oprávněný zájem zúčastněných stran na ochraně jejich obchodního tajemství a jiných důvěrných informací.

               3.   Úředník pro slyšení může účastníkům umožnit klást v průběhu slyšení otázky a na otázky odpovídat.

               4.   V případě, že úředník pro slyšení připustil účast externích odborníků, musejí mít tito odborníci příležitost přednést své názory a odpovědět na otázky ostatních účastníků daného slyšení.

               5.   Vzhledem k potřebě zajistit zachování práva být slyšen může úředník pro slyšení ve vhodných případech po provedení slyšení a po vyslechnutí odpovědného ředitele nebo jeho zástupce poskytnout zúčastněným stranám příležitost předložit další písemná vyjádření. Úředník pro slyšení určí lhůtu, ve které mohou být tato podání učiněna. Úředník pro slyšení může rozhodnout, že písemné připomínky obdržené po tomto datu nezohlední.

            Článek 11
            Následný postup po slyšení

               1.   V případě pořádání slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy vypracuje úředník pro slyšení přepis nebo shrnutí hlavních bodů slyšení a zpřístupní je všem účastníkům slyšení. Přepis nebo shrnutí hlavních bodů slyšení je součástí spisu, který je zúčastněným stranám zpřístupněn k nahlédnutí.
               V případě pořádání slyšení mezi jednotlivou zúčastněnou stranou či skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy a útvary Komise vypracuje úředník pro slyšení přepis nebo shrnutí hlavních bodů slyšení a zpřístupní je všem účastníkům slyšení. Tito účastníci mohou předložit odůvodněnou žádost o zachování důvěrnosti určitých informací obsažených v přepisu nebo ve shrnutí. Úředník pro slyšení o těchto žádostech rozhodne po vyslechnutí útvarů Komise odpovědných za šetření, popřípadě jiných útvarů. Nedůvěrná verze přepisu nebo shrnutí hlavních bodů slyšení se založí do spisu, který je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí.

               2.   Úředník pro slyšení může v souladu s čl. 4 odst. 5 předkládat útvarům Komise odpovědným za šetření doporučení. Útvary Komise odpovědné za šetření vyrozumí úředníka pro slyšení v přiměřené lhůtě před přijetím právního aktu v konečném znění o tom, zda a jakým způsobem k těmto doporučením přihlédly, a poskytnou úředníkovi pro slyšení kopii předlohy právního aktu.

               3.   Úředník pro slyšení o slyšeních s jednotlivými zúčastněnými stranami nebo skupinou zúčastněných stran s podobnými zájmy v souladu s článkem 18 neprodleně informuje člena Komise odpovědného za obchodní politiku. Vyžaduje-li to případ, předloží úředník pro slyšení neprodleně členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku nebo generálnímu řediteli doporučení.

               4.   Doporučení, která úředník pro slyšení předkládá útvarům Komise odpovědným za šetření, jakož i zprávy a připomínky předkládané úředníkem pro slyšení členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku a generálnímu řediteli jsou v zásadě považovány za důvěrné interní dokumenty.
               V zájmu transparentnosti a řádné správy však úředník pro slyšení rozhodne, které dokumenty úředníka pro slyšení budou zahrnuty do spisu, jenž je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole.

            Článek 12
            Přístup ke spisu

               1.   Zúčastněná strana může požadovat, aby úředník pro slyšení přezkoumal odmítnutí útvarů Komise odpovědných za šetření umožnit této straně v přiměřené lhůtě přístup ke spisu daného k dispozici pro účely nahlédnutí nebo ke konkrétnímu dokumentu, který má Komise k dispozici. Úředník pro slyšení případ posoudí a rozhodne, zda přizná částečný nebo plný přístup ke spisu nebo k požadovanému dokumentu, nebo takový přístup odmítne.

               2.   Úředník pro slyšení stanoví lhůty, v rámci kterých útvary Komise odpovědné za šetření přístup poskytnou.

            Článek 13
            Důvěrnost informací

               1.   Úředník pro slyšení je vázán obecnými pravidly týkajícími se důvěrnosti informací předložených zúčastněnými stranami ve správním řízení vedeném před Komisí.

               2.   Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti zúčastněných stran nebo útvarů Komise odpovědných za šetření ohledně důvěrné povahy dokumentu, který mají útvary Komise odpovědné za šetření k dispozici. Úředník pro slyšení o takových žádostech rozhodne s ohledem jak na právo na obhajobu zúčastněných stran, tak na pravidla důvěrnosti informací.

            Článek 14
            Nedůvěrná shrnutí důvěrných informací

               1.   Zúčastněná strana může požádat úředníka pro slyšení, aby přezkoumal závěry útvarů Komise odpovědných za šetření ohledně toho, zda je nedůvěrné shrnutí důvěrných informací, které bylo předloženo v průběhu šetření, dostatečně podrobné, aby umožňovalo přiměřené pochopení podstaty důvěrně sdělených informací.

               2.   V případě, že útvary Komise odpovědné za šetření hodlají nepřihlédnout k dokumentu nebo k informacím, k nimž zúčastněná strana odmítla předložit nedůvěrné shrnutí hlavních bodů, může zúčastněná strana úředníka pro slyšení požádat, aby ve věci rozhodl.

               3.   Úředník pro slyšení žádost posoudí. Pokud nedůvěrné shrnutí není dostatečně podrobné, poskytne úředník pro slyšení zúčastněné straně, která shrnutí dodala, příležitost vyjádřit se v přiměřené lhůtě ke svému shrnutí a vylepšit ho.

               4.   V případě, že zúčastněná strana, která předložila důvěrné informace, předloží nedostatečné shrnutí nebo poskytne odůvodnění, jež nelze akceptovat, nebo je nečinná, úředník pro slyšení rozhodne, zda má nebo nemá být přihlíženo k důvěrným informacím, pro něž nebylo poskytnuto žádné nedůvěrné shrnutí hlavních bodů podle příslušných ustanovení základních nařízení.

            Článek 15
            Přístup k důvěrným informacím, které nelze učinit předmětem shrnutí
            Na žádost zúčastněné strany může úředník pro slyšení přezkoumat důvěrnou informaci, kterou nelze učinit předmětem shrnutí, pro niž byla podána žádost o zachování důvěrnosti a k níž dotčená strana nemá přístup, a sice za účelem ověření, jak byla tato informace útvary Komise odpovědnými za šetření použita.
            Úředník pro slyšení zúčastněnou stranu, která takovou žádost podala, informuje o tom, zda:

                        a)

                        je informace, k níž dotčená strana nemá přístup, pro obranu této strany rozhodná a

                        b)

                        zda případně útvary šetření tuto informaci správně zohlednily ve skutečnostech a úvahách, na nichž založily své závěry.

            Článek 16
            Prodloužení lhůt

               1.   Žádost o prodloužení lhůt nebo odložení data pro zodpovězení dotazníků, předložení dodatečných informací, návštěvy na místě nebo vyjádření ke zpřístupnění informací je zúčastněnou stranou nejprve podána útvarům Komise odpovědným za šetření. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty.
               Je-li tato žádost odmítnuta nebo považuje-li zúčastněná strana přiznané prodloužení za příliš krátké, může zúčastněná strana předložit, před uplynutím původní lhůty, odůvodněnou žádost o přezkoumání věci úředníkovi pro slyšení. Žádost se předkládá přímo úředníkovi pro slyšení.
               Po vyslechnutí odpovědného ředitele nebo jeho zástupce může úředník pro slyšení lhůty prodloužit nebo žádost odmítnout.
               Úředník pro slyšení rozhodne s přihlédnutím ke konkrétním okolnostem dotčené žádosti a lhůtám závazným pro dané řízení.

               2.   Útvary Komise nejednají v předmětné věci dříve, než úředník pro slyšení rozhodne.

            Článek 17
            Účast na jednání výborů
            Úředník pro slyšení se může účastnit příslušných jednání výborů. Ve vhodných případech může úředník pro slyšení odpovídat na otázky členských států, pokud se tyto otázky týkají povahy jeho intervence v řízení.

            Článek 18
            Zprávy podávané úředníkem pro slyšení

               1.   Na konci každého roku vyhotoví úředník pro slyšení výroční zprávu. Výroční zpráva musí obsahovat informace o případech, v nichž úředník pro slyšení intervenoval, druhy rozhodnutí a doporučení, která učinil, a veškerá doporučení směřující ke zdokonalení obchodních řízení. Zpráva je určena členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku. Generální ředitel a dotčený ředitel/dotčení ředitelé obdrží kopii této zprávy.

               2.   Shrnutí výroční zprávy se sdělí Evropskému parlamentu a členským státům a zveřejní se na internetové stránce úředníka pro slyšení.

               3.   Kromě výroční zprávy uvedené v odstavci 1 a v odůvodněných případech poskytne úředník pro slyšení členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku ad hoc shrnutí svých činností a problémů, které se během těchto činností vyskytly. Toto shrnutí nastíní hlavní politické otázky, rozhodnutí a doporučení učiněná úředníkem pro slyšení a také způsob, jakým bylo k těmto doporučením přihlédnuto útvary Komise odpovědnými za vedení vyšetřování. Generální ředitel obdrží kopii těchto informací.

               4.   Úředník pro slyšení podává zprávu o každém slyšení mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy a může členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku a generálnímu řediteli podávat zprávy o jakékoli jiné záležitosti, která vyplyne z obchodního řízení nebo je jinak rozhodná pro účinnou aplikaci práva Unie v obchodním řízení.

               5.   Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení o slyšeních mezi zúčastněnými stranami s rozdílnými zájmy se předkládá členovi Komise odpovědnému za obchodní politiku, generálnímu řediteli pro obchod a dotčenému řediteli. Sděluje se pověřeným zástupcům členských států a zúčastněným stranám.

            Článek 19
            Přechodná ustanovení
            Toto rozhodnutí se použije na řízení zahájená ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a na řízení, která byla zahájena již před tímto datem.
            Procesní úkony učiněné před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost zůstávají pro účely tohoto rozhodnutí účinné.

            Článek 20
            Zrušení rozhodnutí 2012/199/EU
            Rozhodnutí 2012/199/EU se zrušuje.

            Článek 21
            Vstup v platnost
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 21. února 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 308, 8.12.2000, s. 26.

            (2)  Rozhodnutí předsedy Evropské komise 2012/199/EU ze dne 29. února 2012 o funkci a mandátu úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních (Úř. věst. L 107, 19.4.2012, s. 5).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

            (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 ze dne 11. března 2015 o společných pravidlech dovozu (Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16).

            (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

            (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1843 ze dne 6. října 2015, kterým se stanoví postupy Unie v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Unie podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (Úř. věst. L 272, 16.10.2015, s. 1).

            (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1035 ze dne 8. června 2016 o ochraně proti cenám působícím újmu v loďařství (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 1).

            (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 868/2004 ze dne 21. dubna 2004 o ochraně před poskytováním dotací a před nekalými cenovými praktikami způsobujícími újmu leteckým dopravcům Společenství při poskytování leteckých služeb ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 1).

            (11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

            (12)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 155/2013 ze dne 18. prosince 2012 o stanovení pravidel pro poskytnutí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí (Úř. věst. L 48, 21.2.2013, s. 5).

            (13)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1083/2013 ze dne 28. srpna 2013 o stanovení pravidel týkajících se postupu pro dočasné odnětí celních preferencí a přijetí obecných ochranných opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí, Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 16.

            (14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/476 ze dne 11. března 2015 o opatřeních, která může Unie přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 6).


title: Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2019/382 ze dne 6. března 2019 o jmenování jedné soudkyně Tribunálu

text:
                  11.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 69/50

         ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ (EU, Euratom) 2019/382
         ze dne 6. března 2019
         o jmenování jedné soudkyně Tribunálu
         ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 254 a 255 této smlouvy,
         s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména čl. 106a odst. 1 této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s článkem 7 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie a po jmenování pana Petera George XUEREBA do funkce soudce Soudního dvora je třeba jmenovat jednoho soudce Tribunálu na zbývající část funkčního období pana Petera George XUEREBA, tedy do 31. srpna 2019.

                     (2)

                     Do funkce soudkyně Tribunálu byla navržena paní Ramona FRENDOVÁ.

                     (3)

                     Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti paní Ramony FRENDOVÉ pro výkon funkce soudkyně Tribunálu,

               PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Paní Ramona FRENDOVÁ je jmenována soudkyní Tribunálu na období ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost do 31. srpna 2019.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 6. března 2019.

                  Předsedkyně

               L. ODOBESCU


Rozhodnutí Komise ze dne 11/12/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.8492 - Quaker / Houghton) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 14/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9200 - CK Holdings Co., Ltd. / Magneti Marelli S.p.A.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 01/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9261 - Clayton, Dubilier & Rice / FH Investments Limited) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 11/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9260 - Public Sector Pension Investment Board / Allianz Real Estate Investments S.A. / Greystar Real Estate Partners, LLC / Paul Street East) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Soudního dvora ze dne 12. února 2019 o úředních svátcích a soudních prázdninách

text:
                  18.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 103/2

         ROZHODNUTÍ SOUDNÍHO DVORA
         ze dne 12. února 2019
         o úředních svátcích a soudních prázdninách
         (2019/C 103/02)
         SOUDNÍ DVŮR
         s ohledem na čl. 24 odst. 2, 4 a 6 jednacího řádu,
         vzhledem k tomu, že podle tohoto ustanovení je třeba sestavit seznam úředních svátků a stanovit dny soudních prázdnin,
         ROZHODL TAKTO:

            Článek 1
            Seznam úředních svátků ve smyslu čl. 24 odst. 4 a 6 jednacího řádu je následující:

                        —

                        Nový rok,

                        —

                        Velikonoční pondělí,

                        —

                        1. květen,

                        —

                        Nanebevstoupení Páně,

                        —

                        Svatodušní pondělí,

                        —

                        23. červen,

                        —

                        15. srpen,

                        —

                        1. listopad,

                        —

                        25. prosinec,

                        —

                        26. prosinec.

            Článek 2
            Na období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020 jsou dny soudních prázdnin ve smyslu čl. 24 odst. 2 a 6 jednacího řádu stanoveny takto:

                        —

                        Vánoce 2019: od pondělí 23. prosince 2019 do neděle 12. ledna 2020 včetně,

                        —

                        Velikonoce 2020: od pondělí 6. dubna 2020 do neděle19. dubna 2020 včetně,

                        —

                        Léto 2020: od čtvrtka 16. července 2020 do pondělí 31. srpna 2020 včetně.

            Článek 3
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost v den svého zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Lucemburku dne 12. února 2019.

                  Vedoucí soudní kanceláře

               A. CALOT ESCOBAR

                  Předseda

               K. LENAERTS


title: Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2019/508 ze dne 22. března 2019 o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky

text:
                  27.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 85/18

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY (EU) 2019/508
         ze dne 22. března 2019
         o jmenování člena Výkonné rady Evropské centrální banky
         EVROPSKÁ RADA,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 283 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na doporučení Rady Evropské unie (1),
         s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
         s ohledem na stanovisko Rady guvernérů Evropské centrální banky (3),
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Funkční období pana Petera PRAETA, člena Výkonné rady Evropské centrální banky, skončí dne 31. května 2019. Do Výkonné rady Evropské centrální banky je tudíž třeba jmenovat nového člena.

                     (2)

                     Evropská rada si přeje jmenovat pana Philipa R. LANEHO, neboť podle jejího názoru splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 283 odst. 2 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Pan Philip R. LANE je jmenován členem Výkonné rady Evropské centrální banky na osmileté funkční období ode dne 1. června 2019.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 22. března 2019.

                  Za Evropskou radu

                  předseda

               D. TUSK

            (1)  Úř. věst. C 60, 15.2.2019, s. 1.

            (2)  Stanovisko ze dne 14. března 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

            (3)  Stanovisko ze dne 6. března 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 18. března 2019 o účasti národního regulačního orgánu Černé Hory ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací

text:
                  27.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 115/6

         ROZHODNUTÍ KOMISE
         ze dne 18. března 2019
         o účasti národního regulačního orgánu Černé Hory ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací
         (2019/C 115/05)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii uvádí pravomoci Komise a stanoví, že Komise podporuje obecný zájem Unie a k tomuto účelu činí vhodné podněty, vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu s podmínkami stanovenými Smlouvami a s výjimkou společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalších případů uvedených ve Smlouvách zajišťuje vnější zastupování Unie.

                     (2)

                     Podle čl. 35 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 (1) se činnosti Rady regulačních orgánů, pracovních skupin a správní rady mohou účastnit regulační orgány třetích zemí, které mají primární odpovědnost v oblasti elektronických komunikací, pokud tyto třetí země uzavřely s Unií za tímto účelem dohody. Rovněž stanoví, že v souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují pracovní ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, jakým se budou tyto regulační orgány dotčených třetích zemí podílet, aniž by měly hlasovací právo, na práci Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a Úřadu BEREC, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách BEREC, finančních příspěvcích a zaměstnancích Úřadu BEREC.

                     (3)

                     Podle článku 106 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé (2) se v rámci spolupráce v oblasti elektronických komunikací přihlíží především k prioritním oblastem spojeným s acquis Společenství v této oblasti. Strany zejména posílí spolupráci v oblasti sítí a služeb elektronických komunikací. Unie a Černá Hora proto uzavřely dohodu ve smyslu čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Pokračování účasti regulačního orgánu Černé Hory ve sdružení BEREC a Úřadu BEREC je plně v souladu se strategií pro západní Balkán (3), která vyzývá k opatřením na rozvoj digitální společnosti, včetně zavádění širokopásmového připojení a snižování ceny roamingu, jakož i sladění právního řádu uvedených zemí s právními předpisy Unie. Jak je uvedeno v Digitální agendě pro západní Balkán (4), užší vztah mezi Unií a národními regulačními orgány západního Balkánu by měl pomoci sblížit regulační praxi v regionu s praxí v Unii.

                     (5)

                     Vzhledem k zájmu Unie na posílení spolupráce s Černou Horou a na podpoře přijetí regulačního režimu Unie pro elektronické komunikace Černou Horou je vhodné stanovit pracovní ujednání pro účast regulačního orgánu Černé Hory v Radě regulačních orgánů a pracovních skupinách BEREC a ve správní radě Úřadu BEREC,

               ROZHODLA TAKTO:

            Článek 1
            Národní regulační orgán Černé Hory, který má primární odpovědnost za dohled nad běžným fungováním trhů sítí a služeb elektronických komunikací, se může účastnit Rady regulačních orgánů a pracovních skupin Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a správní rady Úřadu BEREC.
            Mandát pro účast národního regulačního orgánu Černé Hory je uveden v příloze.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 18. března 2019.

                  Za Komisi

               Mariya GABRIEL

                  členka Komise

            (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

            (2)  Rozhodnutí Rady a Komise 2010/224/EU, Euratom ze dne 29. března 2010 o uzavření Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Černá Hora na straně druhé (Úř. věst. L 108, 29.4.2010, s. 1).

            (3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  SWD (2018) 360 final, pracovní dokument útvarů Komise, Opatření na podporu Digitální agendy pro západní Balkán.

            PŘÍLOHA
            MANDÁT
            1.   Účast v Radě regulačních orgánů BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Černé Hory se může účastnit činnosti Rady regulačních orgánů BEREC (dále jen „Rada regulačních orgánů“).

                        2.

                        Národní regulační orgán Černé Hory jmenuje zástupcem, který se bude účastnit jednání Rady regulačních orgánů, vedoucího národního regulačního orgánu, člena svého kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Černé Hory jmenuje také náhradníka, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti. Jmenovaný náhradník musí být vedoucím národního regulačního orgánu, členem jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníkem nebo zaměstnancem národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Zástupce národního regulačního orgánu Černé Hory a jeho náhradník jsou jmenováni na základě svých znalostí problematiky elektronických komunikací a s ohledem na relevantní schopnosti v oblasti řízení, správy a rozpočtu. V zájmu zajištění maximálního přínosu jejich účasti se národní regulační orgán snaží omezit obměnu svých zástupců a pokud možno i svých náhradníků.

                        5.

                        Účastník za národní regulační orgán Černé Hory má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání Rady regulačních orgánů BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy Rady regulačních orgánů.

                        6.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Černé Hory a náhradníka se uvedou na seznamu členů Rady regulačních orgánů zveřejněném v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1971 (1).

                        7.

                        Při své účasti na činnosti Rady regulačních orgánů zástupce národního regulačního orgánu Černé Hory a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  2.   Účast v pracovních skupinách

                        1.

                        Národní regulační orgán Černé Hory může jmenovat odborníky za účelem účasti v pracovních skupinách BEREC.

                        2.

                        Tito odborníci se mohou účastnit všech činností pracovních skupin v souladu s pravidly a pracovními postupy BEREC. Tito odborníci smí přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání pracovních skupin, nebo jakýmikoli jinými prostředky.

                  3.   Účast ve správní radě Úřadu BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Černé Hory se může účastnit činnosti správní rady Úřadu BEREC (dále jen „správní rada“).

                        2.

                        K účasti na činnosti správní rady jmenuje národní regulační orgán Černé Hory osobu jmenovanou zástupcem v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu než zástupce v Radě regulačních orgánů, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Černé Hory rovněž jmenuje náhradníkem, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti, osobu jmenovanou náhradníkem zástupce v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníka nebo zaměstnance národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Účastník za národní regulační orgán Černé Hory má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání správní rady BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy správní rady.

                        5.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Černé Hory a náhradníka se uvedou na seznamu členů správní rady zveřejněném v souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Při své účasti na činnosti správní rady zástupce národního regulačního orgánu Černé Hory a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  4.   Prohlášení o vyloučení střetu zájmů

                        1.

                        Zástupci národního regulačního orgánu Černé Hory v Radě regulačních orgánů a správní radě a jejich náhradníci učiní písemné prohlášení o závazcích a o existenci či neexistenci jakýchkoli přímých nebo nepřímých zájmů, které by mohly být považovány za zájmy ohrožující jejich nezávislost.
                        Tato prohlášení se podávají při nástupu do funkce a zveřejní se. Musí být pravdivá a úplná a aktualizují se, kdykoli vyvstane riziko existence přímých nebo nepřímých zájmů, u kterých by se mohlo mít za to, že ovlivňují nezávislost osoby, která prohlášení činí.

                  5.   Personální obsazení

            Úřad BEREC může na základě rozhodnutí správní rady využít pracovníky z Černé Hory, včetně vyslaných národních odborníků a dalších pracovníků, kteří nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC.
            6.   Finanční příspěvek národního regulačního orgánu Černé Hory ve prospěch Úřadu BEREC

                        1.

                        Finanční příspěvek, který do rozpočtu Úřadu BEREC odvádí národní regulační orgán Černé Hory za účelem účasti v BEREC, představuje plné náklady na jeho účast v souladu s body 1, 2 a 3 této přílohy. Částky budou určeny v souladu s níže uvedeným bodem 6.2.

                        2.

                        Finanční příspěvek odváděný národním regulačním orgánem Černé Hory v souladu s bodem 6.1 pokrývá tyto náklady:

                                    —

                                    náklady na náhradu cestovních výdajů zástupců národního regulačního orgánu na zasedání BEREC v souladu s pravidly BEREC pro úhradu nákladů,

                                    —

                                    správní náklady související s výše uvedenými náhradami cestovních výdajů, jež nepřesahují 3 % částek vyplacených jako náhrady cestovních výdajů,

                                    —

                                    správní náklady související s celkovou účastí národního regulačního orgánu na činnosti BEREC.

                              Výši finančního příspěvku určí BEREC s přihlédnutím mimo jiné k předpokládaným pracovním cestám v nadcházejícím roce a ke skutečným pracovním cestám a náhradám za minulý rok (minulé roky).

                        3.

                        Příspěvek národního regulačního orgánu bude prováděn v souladu s finančními pravidly Úřadu BEREC, přijatými podle článku 29 nařízení (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Cestovní náklady a náklady na diety, které vzniknou v souvislosti s účastí zástupců a odborníků národního regulačního orgánu Černé Hory na činnosti BEREC a Úřadu BEREC, včetně souvisejících zasedání, uhradí Úřad BEREC v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC (2).

                        5.

                        Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a začátkem každého následujícího roku vyzve Úřad BEREC národní regulační orgán k poskytnutí prostředků ve výši jeho příspěvku Úřadu na základě tohoto rozhodnutí.

                        6.

                        Tento příspěvek je vyjádřen v eurech a platí se na bankovní účet Úřadu BEREC vedený v eurech.

                        7.

                        Národní regulační orgán Černé Hory uhradí svůj příspěvek na základě výzvy k zaplacení příspěvku do 30 dnů poté, co Úřad BEREC výzvu zašle.

                        8.

                        V případě opožděného uhrazení příspěvku jsou národnímu regulačnímu orgánu účtovány ode dne splatnosti úroky z dlužné částky. Použije se úroková sazba Evropské centrální banky uplatňovaná v den splatnosti pro operace v eurech, zvýšená o 1,5 procentního bodu.

                  7.   Podrobná pracovní ujednání

                        1.

                        Rada regulačních orgánů a správní rada v případě potřeby upřesní podrobná pracovní ujednání pro účast národního regulačního orgánu Černé Hory v souladu s nařízením (EU) 2018/1971 a tímto mandátem.

                        2.

                        Národní regulační orgán Černé Hory se může účastnit činnosti BEREC, včetně Rady regulačních orgánů a pracovních skupin, a správní rady ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, bez ohledu na dokončení podrobných pracovních ujednání podle výše uvedeného bodu 7.1.

               (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

               (2)  Rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC, a o zrušení předchozího rozhodnutí řídicího výboru č. MC/2013/05 ze dne 6. června 2013 (MC/2015/13)


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2019/513 ze dne 26. března 2019 o bezpečnostním rámci pro Evropský program rozvoje obranného průmyslu

text:
                  27.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 85/43

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/513
         ze dne 26. března 2019
         o bezpečnostním rámci pro Evropský program rozvoje obranného průmyslu
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Evropský program rozvoje obranného průmyslu (1) (dále jen „program“) je program zaměřený na složku rozvoje schopností Evropského obranného fondu na období 2019–2020.

                     (2)

                     S utajovanými informacemi v programu se nakládá v souladu s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 (2).

                     (3)

                     Vzhledem ke specifickým rysům programu a úloze členských států v něm mohou členské státy, na jejichž území jsou příjemci usazeni, utajovat nové informace získané při provádění činnosti v oblasti rozvoje a zřídit k tomuto účelu před podpisem grantové dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Utajení informací

               1.   V rámci programu rozhodují o původcovství utajovaných nových informací získaných při provádění činnosti v oblasti rozvoje členské státy, na jejichž území jsou příjemci usazeni.

               2.   Uvedené členské státy se mohou rozhodnout, že za tímto účelem zřídí zvláštní bezpečnostní rámec pro ochranu utajovaných informací týkajících se této činnosti a nakládání s nimi a informují o tom Komisi.

               3.   Tímto bezpečnostním rámcem není dotčena možnost Komise mít přístup k informacím nezbytným pro provedení této činnosti.

               4.   Pokud uvedené členské státy zvláštní bezpečnostní rámec nezřídí, zřídí Komise bezpečnostní rámec pro činnost v souladu s ustanoveními rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444.

               5.   Příslušný bezpečnostní rámec pro danou činnost musí být zaveden nejpozději před podpisem grantové dohody.

            Článek 2
            Vstup v platnost
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 26. března 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Program byl zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie (Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 30).

            (2)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).


title: Rozhodnutí Komise ze dne 18. března 2019 o účasti národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací

text:
                  27.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 115/11

         ROZHODNUTÍ KOMISE
         ze dne 18. března 2019
         o účasti národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací
         (2019/C 115/06)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii uvádí pravomoci Komise a stanoví, že Komise podporuje obecný zájem Unie a k tomuto účelu činí vhodné podněty, vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu s podmínkami stanovenými Smlouvami a s výjimkou společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalších případů uvedených ve Smlouvách zajišťuje vnější zastupování Unie.

                     (2)

                     Podle čl. 35 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 (1) se činnosti Rady regulačních orgánů, pracovních skupin a správní rady mohou účastnit regulační orgány třetích zemí, které mají primární odpovědnost v oblasti elektronických komunikací, pokud tyto třetí země uzavřely s Unií za tímto účelem dohody. Rovněž stanoví, že v souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují pracovní ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, jakým se budou tyto regulační orgány dotčených třetích zemí podílet, aniž by měly hlasovací právo, na práci Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a Úřadu BEREC, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách BEREC, finančních příspěvcích a zaměstnancích Úřadu BEREC.

                     (3)

                     Podle článku 95 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Severní Makedonie na straně druhé (2) strany posílí spolupráci v oblasti infrastruktury elektronických komunikací a souvisejících služeb. K prioritním oblastem patří mimo jiné rozvoj politik, právní a regulační aspekty a budování institucí nutných pro liberalizované prostředí. Unie a Republika Severní Makedonie proto uzavřely dohodu ve smyslu čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Pokračování účasti regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie ve sdružení BEREC a Úřadu BEREC je plně v souladu se strategií pro západní Balkán (3), která vyzývá k opatřením na rozvoj digitální společnosti, včetně zavádění širokopásmového připojení a snižování ceny roamingu, jakož i sladění právního řádu uvedených zemí s právními předpisy Unie. Jak je uvedeno v Digitální agendě pro západní Balkán (4), užší vztah mezi Unií a národními regulačními orgány západního Balkánu by měl pomoci sblížit regulační praxi v regionu s praxí v Unii.

                     (5)

                     Vzhledem k zájmu Unie na posílení spolupráce s Republikou Severní Makedonie a na podpoře přijetí regulačního režimu Unie pro elektronické komunikace Republikou Severní Makedonie je vhodné stanovit pracovní ujednání pro účast regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie v Radě regulačních orgánů a pracovních skupinách BEREC a ve správní radě Úřadu BEREC,

               ROZHODLA TAKTO:

            Článek 1
            Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie, který má primární odpovědnost za dohled nad běžným fungováním trhů sítí a služeb elektronických komunikací, se může účastnit Rady regulačních orgánů a pracovních skupin Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a správní rady Úřadu BEREC.
            Mandát pro účast národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie je uveden v příloze.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 18. března 2019.

                  Za Komisi

               Mariya GABRIEL

                  členka Komise

            (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

            (2)  Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé (Úř. věst. L 84, 20.3.2004, s. 13).

            (3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  SWD (2018) 360 final, pracovní dokument útvarů Komise, Opatření na podporu Digitální agendy pro západní Balkán.

            PŘÍLOHA
            MANDÁT
            1.   Účast v Radě regulačních orgánů BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie se může účastnit činnosti Rady regulačních orgánů BEREC (dále jen „Rada regulačních orgánů“).

                        2.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie jmenuje zástupcem, který se bude účastnit jednání Rady regulačních orgánů, vedoucího národního regulačního orgánu, člena svého kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie jmenuje také náhradníka, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti. Jmenovaný náhradník musí být vedoucím národního regulačního orgánu, členem jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníkem nebo zaměstnancem národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Zástupce národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie a jeho náhradník jsou jmenováni na základě svých znalostí problematiky elektronických komunikací a s ohledem na relevantní schopnosti v oblasti řízení, správy a rozpočtu. V zájmu zajištění maximálního přínosu jejich účasti se národní regulační orgán snaží omezit obměnu svých zástupců a pokud možno i svých náhradníků.

                        5.

                        Účastník za národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání Rady regulačních orgánů BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy Rady regulačních orgánů.

                        6.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie a náhradníka se uvedou na seznamu členů správní rady zveřejněném v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1971 (1).

                        7.

                        Při své účasti na činnosti správní rady zástupce národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  2.   Účast v pracovních skupinách

                        1.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie může jmenovat odborníky za účelem účasti v pracovních skupinách BEREC.

                        2.

                        Tito odborníci se mohou účastnit všech činností pracovních skupin v souladu s pravidly a pracovními postupy BEREC. Tito odborníci smí přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání pracovních skupin, nebo jakýmikoli jinými prostředky.

                  3.   Účast ve správní radě Úřadu BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie se může účastnit činnosti správní rady Úřadu BEREC (dále jen „správní rada“).

                        2.

                        K účasti na činnosti správní rady jmenuje národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie osobu jmenovanou zástupcem v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu než zástupce v Radě regulačních orgánů, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie rovněž jmenuje náhradníkem, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti, osobu jmenovanou náhradníkem zástupce v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníka nebo zaměstnance národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Účastník za národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání správní rady BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy správní rady.

                        5.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie a náhradníka se uvedou na seznamu členů správní rady zveřejněném v souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Při své účasti na činnosti správní rady zástupce národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  4.   Prohlášení o vyloučení střetu zájmů

                        1.

                        Zástupci národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie v Radě regulačních orgánů a správní radě a jejich náhradníci učiní písemné prohlášení o závazcích a o existenci či neexistenci jakýchkoli přímých nebo nepřímých zájmů, které by mohly být považovány za zájmy ohrožující jejich nezávislost.
                        Tato prohlášení se podávají při nástupu do funkce a zveřejní se. Musí být pravdivá a úplná a aktualizují se, kdykoli vyvstane riziko existence přímých nebo nepřímých zájmů, u kterých by se mohlo mít za to, že ovlivňují nezávislost osoby, která prohlášení činí.

                  5.   Personální obsazení

                        1.

                        Úřad BEREC může na základě rozhodnutí správní rady využít pracovníky z Republiky Severní Makedonie, včetně vyslaných národních odborníků a dalších pracovníků, kteří nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC.

                  6.   Finanční příspěvek národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie ve prospěch Úřadu BEREC

                        1.

                        Finanční příspěvek, který do rozpočtu Úřadu BEREC odvádí národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie za účelem účasti v BEREC, představuje plné náklady na jeho účast v souladu s body 1, 2 a 3 této přílohy. Částky budou určeny v souladu s níže uvedeným bodem 6.2.

                        2.

                        Finanční příspěvek odváděný národním regulačním orgánem Republiky Severní Makedonie v souladu s bodem 6.1 pokrývá tyto náklady:

                                    —

                                    náklady na náhradu cestovních výdajů zástupců národního regulačního orgánu na zasedání BEREC v souladu s pravidly BEREC pro úhradu nákladů,

                                    —

                                    správní náklady související s výše uvedenými náhradami cestovních výdajů, jež nepřesahují 3 % částek vyplacených jako náhrady cestovních výdajů,

                                    —

                                    správní náklady související s celkovou účastí národního regulačního orgánu na činnosti BEREC.

                              Výši finančního příspěvku určí BEREC s přihlédnutím mimo jiné k předpokládaným pracovním cestám v nadcházejícím roce a ke skutečným pracovním cestám a náhradám za minulý rok (minulé roky).

                        3.

                        Příspěvek národního regulačního orgánu bude prováděn v souladu s finančními pravidly Úřadu BEREC, přijatými podle článku 29 nařízení (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Cestovní náklady a náklady na diety, které vzniknou v souvislosti s účastí zástupců a odborníků národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie na činnosti BEREC a Úřadu BEREC, včetně souvisejících zasedání, uhradí Úřad BEREC v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC (2).

                        5.

                        Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a začátkem každého následujícího roku vyzve Úřad BEREC národní regulační orgán k poskytnutí prostředků ve výši jeho příspěvku Úřadu na základě tohoto rozhodnutí.

                        6.

                        Tento příspěvek je vyjádřen v eurech a platí se na bankovní účet Úřadu BEREC vedený v eurech.

                        7.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie uhradí svůj příspěvek na základě výzvy k zaplacení příspěvku do 30 dnů poté, co Úřad BEREC výzvu zašle.

                        8.

                        V případě opožděného uhrazení příspěvku jsou národnímu regulačnímu orgánu účtovány ode dne splatnosti úroky z dlužné částky. Použije se úroková sazba Evropské centrální banky uplatňovaná v den splatnosti pro operace v eurech, zvýšená o 1,5 procentního bodu.

                  7.   Podrobná pracovní ujednání

                        1.

                        Rada regulačních orgánů a správní rada v případě potřeby upřesní podrobná pracovní ujednání pro účast národního regulačního orgánu Republiky Severní Makedonie v souladu s nařízením (EU) 2018/1971 a tímto mandátem.

                        2.

                        Národní regulační orgán Republiky Severní Makedonie se může účastnit činnosti BEREC, včetně Rady regulačních orgánů a pracovních skupin, a správní rady ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, bez ohledu na dokončení podrobných pracovních ujednání podle výše uvedeného bodu 7.1.

               (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

               (2)  Rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC, a o zrušení předchozího rozhodnutí řídicího výboru č. MC/2013/05 ze dne 6. června 2013 (MC/2015/13)


title: Rozhodnutí Komise ze dne 18. března 2019 o účasti národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací

text:
                  27.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 115/16

         ROZHODNUTÍ KOMISE
         ze dne 18. března 2019
         o účasti národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny ve Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací
         (2019/C 115/07)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii uvádí pravomoci Komise a stanoví, že Komise podporuje obecný zájem Unie a k tomuto účelu činí vhodné podněty, vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu s podmínkami stanovenými Smlouvami a s výjimkou společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalších případů uvedených ve Smlouvách zajišťuje vnější zastupování Unie.

                     (2)

                     Podle čl. 35 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 (1) se činnosti Rady regulačních orgánů, pracovních skupin a správní rady mohou účastnit regulační orgány třetích zemí, které mají primární odpovědnost v oblasti elektronických komunikací, pokud tyto třetí země uzavřely s Unií za tímto účelem dohody. Rovněž stanoví, že v souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují pracovní ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, jakým se budou tyto regulační orgány dotčených třetích zemí podílet, aniž by měly hlasovací právo, na práci Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a Úřadu BEREC, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách BEREC, finančních příspěvcích a zaměstnancích Úřadu BEREC.

                     (3)

                     Podle článku 104 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (2) se v rámci spolupráce v oblasti sítí a služeb elektronických komunikací přihlíží především k prioritním oblastem spojeným s acquis Společenství v této oblasti. Strany zejména posílí spolupráci v oblasti sítí a služeb elektronických komunikací. Unie a Bosna a Hercegovina proto uzavřely dohodu ve smyslu čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Účast regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny ve sdružení BEREC a Úřadu BEREC je plně v souladu se strategií pro západní Balkán (3), která vyzývá k opatřením na rozvoj digitální společnosti, včetně zavádění širokopásmového připojení a snižování ceny roamingu, jakož i sladění právního řádu uvedených zemí s právními předpisy Unie. Jak je uvedeno v Digitální agendě pro západní Balkán (4), užší vztah mezi Unií a národními regulačními orgány západního Balkánu by měl pomoci sblížit regulační praxi v regionu s praxí v Unii.

                     (5)

                     Vzhledem k zájmu Unie na posílení spolupráce s Bosnou a Hercegovinou a na podpoře přijetí regulačního režimu Unie pro elektronické komunikace Bosnou a Hercegovinou je vhodné stanovit pracovní ujednání pro účast regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny v Radě regulačních orgánů a pracovních skupinách BEREC a ve správní radě Úřadu BEREC,

               ROZHODLA TAKTO:

            Článek 1
            Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny, který má primární odpovědnost za dohled nad běžným fungováním trhů sítí a služeb elektronických komunikací, se může účastnit Rady regulačních orgánů a pracovních skupin Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (dále jen „BEREC“) a správní rady Úřadu BEREC.
            Mandát pro účast národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny je uveden v příloze.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 18. března 2019.

                  Za Komisi

               Mariya GABRIEL

                  členka Komise

            (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

            (2)  Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bosnou a Hercegovinou na straně druhé (Úř. věst. L 164, 30.6.2015, s. 2).

            (3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  SWD (2018) 360 final, pracovní dokument útvarů Komise, Opatření na podporu Digitální agendy pro západní Balkán.

            PŘÍLOHA
            MANDÁT
            1.   Účast v Radě regulačních orgánů BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny se může účastnit činnosti Rady regulačních orgánů BEREC (dále jen „Rada regulačních orgánů“).

                        2.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny jmenuje zástupcem, který se bude účastnit jednání Rady regulačních orgánů, vedoucího národního regulačního orgánu, člena svého kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny jmenuje také náhradníka, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti. Jmenovaný náhradník musí být vedoucím národního regulačního orgánu, členem jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníkem nebo zaměstnancem národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Zástupce národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny a jeho náhradník jsou jmenováni na základě svých znalostí problematiky elektronických komunikací a s ohledem na relevantní schopnosti v oblasti řízení, správy a rozpočtu. V zájmu zajištění maximálního přínosu jejich účasti se národní regulační orgán snaží omezit obměnu svých zástupců a pokud možno i svých náhradníků.

                        5.

                        Účastník za národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání Rady regulačních orgánů BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy Rady regulačních orgánů.

                        6.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny a náhradníka se uvedou na seznamu členů Rady regulačních orgánů zveřejněném v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 (1).

                        7.

                        Při své účasti na činnosti Rady regulačních orgánů zástupce národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  2.   Účast v pracovních skupinách

                        1.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny může jmenovat odborníky za účelem účasti v pracovních skupinách BEREC.

                        2.

                        Tito odborníci se mohou účastnit všech činností pracovních skupin v souladu s pravidly a pracovními postupy BEREC. Tito odborníci smí přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání pracovních skupin, nebo jakýmikoli jinými prostředky.

                  3.   Účast ve správní radě Úřadu BEREC

                        1.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny se může účastnit činnosti správní rady Úřadu BEREC (dále jen „správní rada“).

                        2.

                        K účasti na činnosti správní rady jmenuje národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny osobu jmenovanou zástupcem v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu než zástupce v Radě regulačních orgánů, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu nebo jejich náhradníka.

                        3.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny rovněž jmenuje náhradníkem, který zástupce nahradí v jeho nepřítomnosti, osobu jmenovanou náhradníkem zástupce v Radě regulačních orgánů, nebo jinou osobu, a to vedoucího národního regulačního orgánu, člena jeho kolektivního orgánu, jejich náhradníka nebo zaměstnance národního regulačního orgánu.

                        4.

                        Účastník za národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny má právo přednést své stanovisko na všech jednáních, ať již v rámci zasedání správní rady BEREC, nebo jakýmikoli jinými prostředky. Toto stanovisko musí být v zápisu řádně zaznamenáno v souladu s pravidly a pracovními postupy správní rady.

                        5.

                        Jména zástupce národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny a náhradníka se uvedou na seznamu členů správní rady zveřejněném v souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Při své účasti na činnosti správní rady zástupce národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny a jeho náhradník nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády, orgánu, osoby ani subjektu.

                  4.   Prohlášení o vyloučení střetu zájmů

                        1.

                        Zástupci národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny v Radě regulačních orgánů a správní radě a jejich náhradníci učiní písemné prohlášení o závazcích a o existenci či neexistenci jakýchkoli přímých nebo nepřímých zájmů, které by mohly být považovány za zájmy ohrožující jejich nezávislost.
                        Tato prohlášení se podávají při nástupu do funkce a zveřejní se. Musí být pravdivá a úplná a aktualizují se, kdykoli vyvstane riziko existence přímých nebo nepřímých zájmů, u kterých by se mohlo mít za to, že ovlivňují nezávislost osoby, která prohlášení činí.

                  5.   Personální obsazení

            Úřad BEREC může na základě rozhodnutí správní rady využít pracovníky z Bosny a Hercegoviny, včetně vyslaných národních odborníků a dalších pracovníků, kteří nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC.
            6.   Finanční příspěvek národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny ve prospěch Úřadu BEREC

                        1.

                        Finanční příspěvek, který do rozpočtu Úřadu BEREC odvádí národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny za účelem účasti v BEREC, představuje plné náklady na jeho účast v souladu s body 1, 2 a 3 této přílohy. Částky budou určeny v souladu s níže uvedeným bodem 6.2.

                        2.

                        Finanční příspěvek odváděný národním regulačním orgánem Bosny a Hercegoviny v souladu s bodem 6.1 pokrývá tyto náklady:

                                    —

                                    náklady na náhradu cestovních výdajů zástupců národního regulačního orgánu na zasedání BEREC v souladu s pravidly BEREC pro úhradu nákladů,

                                    —

                                    správní náklady související s výše uvedenými náhradami cestovních výdajů, jež nepřesahují 3 % částek vyplacených jako náhrady cestovních výdajů,

                                    —

                                    správní náklady související s celkovou účastí národního regulačního orgánu na činnosti BEREC.

                              Výši finančního příspěvku určí BEREC s přihlédnutím mimo jiné k předpokládaným pracovním cestám v nadcházejícím roce a ke skutečným pracovním cestám a náhradám za minulý rok (minulé roky).

                        3.

                        Příspěvek národního regulačního orgánu bude prováděn v souladu s finančními pravidly Úřadu BEREC, přijatými podle článku 29 nařízení (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Cestovní náklady a náklady na diety, které vzniknou v souvislosti s účastí zástupců a odborníků národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny na činnosti BEREC a Úřadu BEREC, včetně souvisejících zasedání, uhradí Úřad BEREC v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC (2).

                        5.

                        Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a začátkem každého následujícího roku vyzve Úřad BEREC národní regulační orgán k poskytnutí prostředků ve výši jeho příspěvku Úřadu na základě tohoto rozhodnutí.

                        6.

                        Tento příspěvek je vyjádřen v eurech a platí se na bankovní účet Úřadu BEREC vedený v eurech.

                        7.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny uhradí svůj příspěvek na základě výzvy k zaplacení příspěvku do 30 dnů poté, co Úřad BEREC výzvu zašle.

                        8.

                        V případě opožděného uhrazení příspěvku jsou národnímu regulačnímu orgánu účtovány ode dne splatnosti úroky z dlužné částky. Použije se úroková sazba Evropské centrální banky uplatňovaná v den splatnosti pro operace v eurech, zvýšená o 1,5 procentního bodu.

                  7.   Podrobná pracovní ujednání

                        1.

                        Rada regulačních orgánů a správní rada v případě potřeby upřesní podrobná pracovní ujednání pro účast národního regulačního orgánu Bosny a Hercegoviny v souladu s nařízením (EU) 2018/1971 a tímto mandátem.

                        2.

                        Národní regulační orgán Bosny a Hercegoviny se může účastnit činnosti BEREC, včetně Rady regulačních orgánů a pracovních skupin, a správní rady ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, bez ohledu na dokončení podrobných pracovních ujednání podle výše uvedeného bodu 7.1.

               (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 1).

               (2)  Rozhodnutí řídicího výboru Úřadu BEREC o úhradě cestovních výdajů, diet a jiných výdajů vzniklých v průběhu cest uskutečněných osobami, jež nejsou zaměstnanci Úřadu BEREC, a o zrušení předchozího rozhodnutí řídicího výboru č. MC/2013/05 ze dne 6. června 2013 (MC/2015/13)