title: Rozhodnutí Komise (EU) 2016/449 ze dne 28. července 2015 o státní podpoře SA. 38544 2014/C (ex 2014/N), kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch společnosti Kem One (oznámeno pod číslem C(2015) 5169) (Text s významem pro EHP)

text:
                  1.4.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 86/1

            ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/449
      ze dne 28. července 2015
      o státní podpoře SA. 38544 2014/C (ex 2014/N), kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch společnosti Kem One

            (oznámeno pod číslem C(2015) 5169)

      (Pouze francouzské znění je závazné)
      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
      poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1), a s ohledem na tyto připomínky,
      vzhledem k těmto důvodům:
      1.   POSTUP

                  (1)

                  Po předběžných kontaktech oznámila Francie dne 30. července 2014 Komisi tři opatření finanční pomoci (půjčka z fondu FDES, dotace a vratné zálohy a případné odepsání daňových a sociálních pohledávek) zahrnutá do rámce plánu restrukturalizace v podobě další činnosti společnosti Kem One SAS (dále jen „Kem One“ nebo „podnik“).

                  (2)

                  Dopisem ze dne 1. října 2014 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci těchto opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Francie předložila své připomínky dopisem ze dne 3. listopadu 2014.

                  (3)

                  Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
                      (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.

                  (4)

                  Komise obdržela připomínky k této věci od šesti zúčastněných stran. Předala je Francii a umožnila jí, aby se k nim vyjádřila, a její vyjádření obdržela dopisem ze dne 25. února 2015.

                  (5)

                  Dne 20. března 2015 předala Francie dodatečné informace na podporu svých připomínek. Ve stejný den požádala Komise o doplňující informace, které Francie poskytla dne 8. května 2015. Komise následně požádala dne 23. června 2015 o dodatečně informace, které Francie poskytla dne 2. července 2015.

                  (6)

                  Kromě toho proběhlo mezi Komisí a francouzskými orgány několik telefonických konferencí a jednání.

            2.   SKUTKOVÉ SOUVISLOSTI

      2.1.   PŘÍJEMCE: SPOLEČNOST KEM ONE

                  (7)

                  Společnost Kem One byla 100 % dceřinou společností holdingu Kem One Holding, který byl vytvořen v roce 2012, aby umožnil finanční skupině Klesch sídlící ve Švýcarsku převzít činnosti společnosti Arkema v oblasti vinylu a přetvořit je na dceřiné společnosti. V roce 2012 dosáhla společnost Kem One a její dceřiné společnosti (Kem One Italia a Kem One Hernani) celkového obratu ve výši […] (*) milionů EUR, z čehož […] milionů EUR připadlo na Francii, která je hlavní výrobní a prodejní základnou této společnosti. Společnost Kem One a její dceřiné společnosti zaměstnávají 1 315 osob ve Francii a přibližně 80 ve Španělsku a Itálii.

                     Schéma 1

                     Struktura skupiny Kem One před převzetím

                     Zdroj: Oznámení.

                  (8)

                  Společnost Kem One vykonává několik činností, jež jsou součástí vertikálně integrovaného řetězce jdoucího od výroby soli až po zpracování polyvinylchloridu (PVC). Společnost Kem One tak zahrnuje prvotní činnosti, jež spočívají ve výrobě a uvádění na trh chemických produktů na bázi chlóru a PVC, které jsou určeny pro řadu hospodářských odvětví: automobilový průmysl, stavebnictví, zemědělství a zdravotnictví.

                     Schéma 2

                     Činnosti společnosti Kem One v rámci výrobního řetězce PVC

                     Zdroj: Komise na základě informací poskytnutých Francií a připomínek zúčastněných stran.

                  (9)

                  Hlavním cílem činností společnosti Kem One je výroba ([…] % obratu) a uvádění na trh PVC. Společnost Kem One vyrábí tři druhy PVC: i) PVC k obecnému použití (M-PVC a S-PVC), které představuje […] % objemu výroby PVC, ii) polyvinylchloridová emulze (E-PVC), která představuje […] % objemu výroby PVC ale zároveň […] % ziskového rozpětí u činností PVC a iii) chlorované PVC, které představuje […] % objemu výroby PVC. Z rozhodovací praxe Komise (3) vyplývá, že trh PVC zahrnuje dva odlišné segmenty trhu: S-PVC a E-PVC. V rámci segmentu S-PVC je nutno provést další členění podle typu S-PVC: základní S-PVC, speciální S-PVC a S-PVC se suspenzní polymerací. Stejné platí pro segment E-PVC (PVC směsi, speciální E-PVC).

                  (10)

                  Komise kromě toho usoudila, že tyto trhy mají pravděpodobně celoevropský rozměr (na úrovni Evropského hospodářského prostoru – EHP) a že pro segment S-PVC lze vymezit užší zeměpisnou oblast, která odpovídá západní Evropě a snad přesněji severozápadní Evropě (Německo, Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Norsko, Nizozemsko, Spojené království a Švédsko brané jako celek).

                  (11)

                  Společnost Kem One dnes působí převážně na trhu základního S-PVC. Společnost Kem One odhaduje, že její podíl na trhu a podíly jejích konkurentů jsou tyto:

                     Tabulka 1

                     Podíly na trhu základního S-PVC v severozápadní Evropě (2012–2014)

                              S-PVC – severozápadní Evropa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Podíl na trhu
                              (objem)
                              (%)

                              Podíl na trhu
                              (hodnota)
                              (%)

                              Podíl na trhu
                              (objem)
                              (%)

                              Podíl na trhu
                              (hodnota)
                              (%)

                              Podíl na trhu
                              (objem)
                              (%)

                              Podíl na trhu
                              (hodnota)
                              (%)

                              Kem One

                              [10–20]

                              [5–20]

                              [5–10] %

                              [5–20]

                              [10–20]

                              [5–20]

                              Ineos

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              [30–40]

                              SolVin

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              [20–30]

                              ShinEtsu

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              [10–20]

                              Vinnolit

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              Vestolit

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                              [0–10]

                                 Zdroj: Odpověď Francie ze dne 7. července 2015.

                  (12)

                  Ohledně trhu E-PVC Francie odhaduje, že společný podnik společností Ineos a Solvay má, pokud jde o kapacitu, podíl na trhu ve výši přibližně [20–30] %, zatímco podíl na trhu společnosti Vinnolit má dosahovat přibližně [30–40] %, společnosti Vestolit [10–20] % a společnosti Kem One [10–20] %. Tři největší konkurenti (Vinnolit, společný podnik společností Ineos a Solvay a Vestolit) tak údajně společně představují téměř [80–90] % výrobní kapacity a prodeje E-PVC v západní Evropě.

                  (13)

                  Kromě PVC společnost Kem One vyrábí a uvádí na trh louh sodný, chlórmetan a chlór používaný pro výrobu PVC (4).

            2.2.   POTÍŽE SPOLEČNOSTI KEM ONE

                  (14)

                  Potíže, jimž společnost čelí, vyplývají jak ze strukturálních nedostatků, tak ze světové krize, která vedla k výrazným finančním ztrátám mezi druhým pololetím roku 2012 a začátkem roku 2013.

            2.2.1.   Strukturální nedostatky společnosti Kem One

      2.2.1.1.   Vertikální rozpad výrobního řetězce etylénu

                  (15)

                  Francouzské orgány se domnívají, že konkurenceschopnost subjektů v odvětví PVC se zakládá na různých faktorech, k nimž patří cena přístupu k energii a surovinám, integrace a velikost výrobních jednotek celého výrobního řetězce vinylu, jejich zeměpisné rozmístění a návazná logistika, technologie používané ve výrobních jednotkách a možnost dvojího zhodnocení chlóru, již mají některé ze subjektů.

                  (16)

                  Současné činnosti společnosti Kem One se rozvinuly v rámci vinylové větve společnosti Arkema, která se v roce 2006 stala nezávislou skupinou. Tyto činnosti byly následně v roce 2012 postoupeny skupině Klesch. Současná struktura společnosti Kem One je výsledkem několika přerozdělení, ke kterým došlo dříve při různých postoupeních činností, jež proběhla v chemickém průmyslu ve Francii a měla za následek vertikální rozpad výrobního řetězce etylénu, který byl pro společnost Kem One nepříznivý vzhledem k výrazným nákladům, které při výrobě PVC představuje nákup etylénu. Společnost Kem One tak nemá integrovaný přístup k etylénu, protože došlo zejména k přerušení vazby na zařízení parního krakování společnosti Total, které je jejím zdrojem pro zásobování etylénem. Hlavní konkurenti společnosti Kem One mohou využívat částečné integrace vzhledem k integrované produkci etylénu pro uspokojení části svých potřeb (zařízení parního krakování společnosti Ineos v Norsku a společnosti Solvay ve Francii) nebo vzhledem k dlouhodobým smlouvám, které jsou určitou formou integrace (např. společnost SHIN-ETSU v Nizozemsku má přístup k zařízení parního krakování společnosti Shell).

            2.2.1.2.   Jádro výrobního nástroje (elektrolýza) stárne a je nevýkonné

                  (17)

                  Ze čtyř výrobních jednotek používajících elektrolýzu lze pouze jednu považovat za moderní z technologického hlediska, zatímco tři mají velmi vysokou spotřebu energie (diafragmové elektrolyzéry ve Fos-sur-Mer a Lavéra a rtuťový elektrolyzér v Lavéra). Hlavní konkurenti společnosti Kem One začali v období 2003–2013 měnit své diafragmové a rtuťové elektrolyzéry za membránové.

                  (18)

                  Společnost Kem One tak má pouze […] % nejmodernějších kapacit (membránová elektrolýza), zatímco tato technologie představuje […] % stávajících kapacit.

            2.2.1.3.   Vysoké výrobní náklady

                  (19)

                  Převedení činností v oblasti vinylu ze společnosti Arkema na skupinu Klesch nepředcházelo vytvoření dceřiných společnosti a interní restrukturalizace, což by optimalizovalo strukturální náklady. Tyto náklady představovaly v roce 2013 zátěž ve výši […] milionů EUR.

                  (20)

                  Kromě toho bylo nutno uzavřít mezi společnostmi Arkema a Kem One řadu smluv o službách a jejich poskytování, což vedlo k oslabení konkurenceschopnosti.

            2.2.1.4.   Obchodní politika příliš zaměřená na jih Evropy

                  (21)

                  Zeměpisné rozmístění společnosti Kem One, jejíž hlavní výrobní jednotky mají přímý přístup k Středozemnímu moři, vedlo k zavedení prodejní politiky (PVC a louh sodný) velkou měrou zaměřené na země jižní Evropy, jejichž trhy byly ve srovnání s trhy severozápadní Evropy přímo zasaženy krizí z období 2008–2009 a dovozem levných produktů, a to zejména louhu sodného. Toto zaměření obchodní politiky přispělo ke zhoršení ziskového rozpětí společnosti Kem One.

            2.2.2.   Finanční potíže společnosti Kem One

                  (22)

                  Nepříznivé hospodářské období během druhého pololetí roku 2012 a na začátku roku 2013 rychle přivedlo společnost Kem One do výrazných finančních ztrát.

                  (23)

                  Negativní důsledky krize vyhrotilo několik událostí, které vedly ke značnému snížení prodeje a měly dopad na ziskové rozpětí podniku: pravidelná odstávka výrobní jednotky ve Fos-sur-Mer po pěti letech delší, než se počítalo, potíže s kvalitou etylénu dodávaného společností Total a vážná závada na zařízení na parní krakování společnosti Total v Lavéra na konci prosince roku 2012, jež vedla k jeho celkovému odstavení až do března roku 2013 a následnému fungování na poloviční výkon.

            2.2.3.   Platební neschopnost a zahájení řízení o nuceném vyrovnání

                  (24)

                  Opakující se potíže, kterým společnost Kem One čelila, ji vedly v lednu roku 2013 k tomu, že u obchodního soudu v Lyonu podala žádost o zahájení smírčího řízení. Protože nedošlo k žádné dohodě, uvedený soud konstatoval dne 27. března 2013 platební neschopnost společnosti Kem One a rozhodl o zahájení řízení o nuceném vyrovnání.

                  (25)

                  Rozsudkem ze dne 20. prosince 2013 vybral obchodní soud v Lyonu společnou nabídku Alaina de Krassnyho a investiční společnosti OpenGate Capital (dále jen „OpenGate“) a schválil ozdravný plán. Ozdravný plán má za cíl pokračování podniku v činnosti.

                  (26)

                  Pro potřeby plnění ozdravného plánu byla vytvořena nová společnost s názvem K1 Group SAS (dále jen „K1“), jejímž posláním je získat a držet cenné papíry společností Kem One a Kem One Innovative Vinyls. Společnost K1 drží z 50 % společnost AK1 kontrolovaná panem de Krassny a z 50 % společnost K1 International kontrolovaná společností OpenGate.

            2.3.   POPIS OPATŘENÍ VEŘEJNÉ PODPORY

                  (27)

                  […] (5):

                              —

                              půjčka z fondu Fonds de Développement Economique et Social (Fond hospodářského a sociální rozvoje – dále jen „fond FDES“) s jistinou v maximální výši 30 milionů EUR;

                              —

                              dotace ve výši 15 milionů EUR a vratné zálohy v maximální výši 80 milionů EUR;

                              —

                              případné odepsání sociálních a daňových pohledávek na žádost nabyvatele.

            2.3.1.   Půjčka z fondu FDES (30 milionů EUR)

                  (28)

                  Fond FDES používají francouzské orgány jako doprovodný nástroj při restrukturalizaci určitých podniků v obtížích. Doktrína použití fondu FDES stojí v současné době na oběžníku ze dne 26. listopadu 2004 o státních opatřeních při prevenci a řešení potíží podniků (6). Fond FDES zasahuje formou půjček, které jsou vyhrazeny podnikům, jejichž životaschopnost je po období restrukturalizace zaručena a jejichž zánik by měl závažné důsledky pro celé odvětví nebo region. Stát zasahuje v každém případě v rámci spolufinancování se soukromým sektorem. V listopadu roku 2013 zavedl ministr produktivního oživení mimořádný nástroj, který měl za cíl podporovat v rámci fondu FDES zejména podniky střední velikosti (7), které jsou často předmětem kolektivních řízení.

                  (29)

                  Půjčka z fondu FDES ve výši 30 milionů EUR má sloužit jako záruka při poskytnutí dodavatelských úvěrů společnosti Kem One a podílet se na financování jejích potřeb v oblasti provozního kapitálu a jejích krátkodobých požadavků na hotovost.

                  (30)

                  Půjčka bude společnosti Kem One poskytnuta po podepsání smlouvy o půjčce a její vyplacení bude podmíněno zejména tím, že nabyvatelé upíší navýšení kapitálu v hotovosti v minimální výši 10 milionů EUR a tuto částku plně splatí.

                  (31)

                  Půjčka bude úročena pevnou roční úrokovou mírou ve výši 3,5 %. Společnost Kem One splatí půjčku z fondu FDES v sedmi ročních splátkách.

                  (32)

                  Státu je poskytnuto prvořadé ručení materiálem a zařízeními, které mu společnost Kem One přiznala. Čistá účetní hodnota materiálu a zařízení zapsaná v účetní závěrce ke dni 31. prosince 2013 dosahuje výše 138,49 milionu EUR. Vzhledem ke schválení vkladů auditorem v červenci roku 2012 a při neexistenci mimořádných okolností, které by mohly zpochybnit dobu odpisů, se francouzské orgány domnívají, že čisté účetní hodnoty odrážejí skutečnou hodnotu těchto aktiv.

            2.3.2.   Dotace (15 milionů EUR) a vratné zálohy (80 milionů EUR)

                  (33)

                  Tato opatření financování jsou určena na provedení projektu SAM, který se týká přeměny průmyslového vybavení (rtuťový elektrolyzér v závodě v Lavéra) a spadá do rámce programu investic pro budoucnost s názvem „podpora reindustrializaci“.

                  (34)

                  Francie ve svém oznámení uznala, že dotace představuje státní podporu.

                  (35)

                  Zálohy budou spláceny po dobu sedmi roků. Zahrnují odložení odpisů o dva roky a skládají se ze dvou částí: i) částky 65 milionů EUR s pevnou roční úrokovou mírou ve výši 3,5 % a ii) částky 15 milionů EUR s pevnou roční úrokovou mírou ve výši 10 %.

                  (36)

                  V rámci uvolnění těchto financování bude vytvořen kontrolní výbor složený ze zástupců státu, společnosti Kem One a nabyvatelů. Bude pověřen schvalováním výdajů provedených v rámci projektu SAM, schvalováním zachování činnosti a pracovních míst v závodě v Lavéra a monitorováním souladu případných „management fees“ (poplatků za vedení) vyplácených panu de Krassny.

            2.3.3.   Případné odepsání daňových a sociálních pohledávek

                  (37)

                  Francie ve svém oznámení odhaduje daňové a sociální pohledávky vůči společnosti Kem One na částku 42 milionů EUR.

                  (38)

                  Dne 20. února 2014 se společnost Kem One obrátila na Komisi vedoucích finančních služeb (Commission des Chefs de Services Financiers – dále jen „CCSF“), která je příslušná pro odepsání daňových a sociálních dluhů.

                  (39)

                  […] společnost Kem One podala u obchodního soudu v Lyonu žádost o podstatnou úpravu ozdravného plánu podniku v souladu s článkem 626-26 obchodního zákoníku (8) a požádala o výrazné odepsání veřejných dluhů, které lze podle zákona odepsat. Podle rozsudku obchodního soudu v Lyonu se žádost společnosti Kem One o odepsání týká 90 % odepsatelné části těchto dluhů. Francouzské orgány vzaly za svou částku […] EUR, jež odpovídá […] % daňových a sociálních dluhů. V době oznámení opatření podpory Komisi komise CCSF dosud žádost o odepsání formálně neprošetřila.

            2.4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE SPOLEČNOSTI KEM ONE
      2.4.1.   Zvažovaná opatření

                  (40)

                  Plán restrukturalizace je založen na další činnosti společnosti Kem One, která se seskupí s ostatními dceřinými společnostmi ve vlastnictví společnosti Kem One Innovative Vinyls SASU, aby se tak obnovil rozsah působnosti výchozích a konečných činností.

                  (41)

                  Plán restrukturalizace se skládá ze tří typů opatření: průmyslových, obchodních a finančních.

            2.4.1.1.   Průmyslová opatření: modernizace výrobních prostředků, a to zejména elektrolytických zařízení v Lavéra

                  (42)

                  Tento projekt sleduje tři hlavní cíle:

                              —

                              přizpůsobit se dobrovolnému závazku výrobců chlóru sdružených v rámci Eurochloru odstranit z produkce chlóru v horizontu roku 2020 technologii používající rtuť;

                              —

                              pozvednout konkurenceschopnost závodu v Lavéra v produkci chlóru, louhu sodného, chlórmetanů a monovinylchloridu na úroveň konkurenceschopnosti jeho evropských konkurentů výrobou chlóru pomocí membránové technologie;

                              —

                              zachovat vertikální integraci závodu výchozím přístupem k solance z Vauvert a výstupem v podobě odbytišť pro monovinylchloridy a chlórmetany.

                  (43)

                  Společnost Kem One odhaduje, že dohnání její ztráty konkurenceschopnosti představuje ročně částku řádově [20–40] milionů EUR v oblasti výrobních nákladů. Uvedení do provozu se plánuje na rok 2016. Celková výše nákladů projektu SAM dosahuje částky [150–250] milionů EUR.

            2.4.1.2.   Obchodní opatření: přesměrování obchodní politiky k odbytištím s přidanou hodnotou

                  (44)

                  Společnost Kem One plánuje plně využít své výrobní kapacity k nejvýnosnějšímu odbytu, a to zejména k výrobě PVC-C či E-PVC a kapalného chlóru, což jí umožní zvýšit ziskové rozpětí při stálém objemu chlóru.

                  (45)

                  Společnost Kem One má rovněž v úmyslu rozvíjet svůj prodej louhu sodného a základního S-PVC ve Francii a v severozápadní Evropě.

                  (46)

                  Ozdravný plán počítá se ziskem ve výši [10–30] milionů EUR do roku 2016, což představuje nárůst hrubého ziskového rozpětí u obratu o přibližně [0–10] %.

            2.4.1.3.   Finanční opatření: snížení strukturálních nákladů

                  (47)

                  Plán počítá se zrušením [90–110] pracovních míst. V souvislosti s uzavřením závodu v Aix-en-Provence byly [1–15] zaměstnancům oznámeny podstatné změny v jejich pracovních smlouvách. Pokud jde o přeřazení na jinou práci, bylo v rámci společnosti Kem One a skupiny zaevidováno [80–100] pracovních míst. Tento sociální plán odpovídá částce [0–10] milionů EUR ušetřené na mzdových nákladech.

                  (48)

                  Ve spojení se snížením nákladů na pojištění, uzavřením pobočky hlavního sídla v Aix-en-Provence a odložením projektů v oblasti informatiky počítá plán rovněž s úsporami u strukturálních nákladů ve výši [10–20] milionů EUR.

                  (49)

                  Plán si dále klade za cíl úspory ve výši [15–25] milionů EUR vyplývající z vyšší produktivity: snížení fixních a přímých nákladů, zlepšení výkonnosti. Tato opatření nespadají do projektu SAM a mají být provedena v roce 2014 a 2015.

            2.4.2.   Odhad restrukturalizačních nákladů a financování plánu restrukturalizace

                  (50)

                  Náklady na restrukturalizaci dosahují výše 222 milionů EUR: projekt přeměny elektrolytických zařízení v Lavéra ([150–210] milionů EUR) a vyvrtání dvou sdružených vrtů na solných polích ve Vauvert ([15–30] milionů EUR).

                  (51)

                  Na financování restrukturalizačních nákladů počítá plán s těmito financováními:

                     Tabulka 2

                     Zdroje financování podle plánu restrukturalizace v podobě uvedené v oznámení

                              Soukromé příspěvky (v mil. EUR)

                              Veřejné příspěvky (v mil. EUR)

                              Samofinancování

                              [30–40]

                              Dotace

                              15

                              Bankovní úvěr

                              [60–70] (9)

                              Vratné zálohy

                              80

                              Financování [soukromý subjekt č. 1]

                              [35–45]

                              Půjčka z fondu FDES

                              30

                              Financování [soukromý subjekt č. 2] (financování pomocí faktoringu)

                              [40–50]

                              Navýšení kapitálu

                              10

                                 Celkem

                                 187,5

                                 Celkem

                                 125

                                 Financování celkem

                                 312,5

                                 Zdroj: oznámení

                  (52)

                  Financování restrukturalizace doplňují opatření v podobě odepsání pohledávek ve výši 158,8 milionu EUR ze strany soukromých věřitelů a ve výši […] EUR ze strany veřejných věřitelů.

                  (53)

                  V rámci postoupení cenných papírů společnosti Kem One společnosti K1 vyplatila dále Kem One Trésorerie společnosti Kem One částku [10–19] milionů EUR, jež odpovídá záruce zvané „SEVESO“ vytvořené skupinou Kem One Holding prostřednictvím Kem One Trésorerie pro závody společnosti Kem One ve Francii během jejich převedení společností Arkema v souladu s článkem L515-8 zákoníku životního prostředí (10) o zařízeních kategorizovaných pro účely ochrany životního prostředí. Francouzské orgány upřesnily, že uvolnění a převedení na společnost Kem One částky záruky SEVESO, již původně vytvořila skupina Klesch, mělo sice okamžitý pozitivní dopad na likviditu této společnosti, ale tato částka nebyla zaúčtována jako soukromý vklad, protože má být postupně přidělena na obnovu zmíněných finančních záruk.

            2.4.3.   Podnikatelský plán společnosti Kem One

                  (54)

                  Podnikatelský plán společnosti Kem One pokrývá období 2013–2017 a počítá s obnovením životaschopnosti podniku již od roku 2017, a to podle francouzských orgánů na základě realistických předpokladů. Podle středního scénáře dosáhne společnost Kem One uspokojivou míru likvidity již v roce 2014, hrubou obchodní marži u obratu ve výši [25–35] % počínaje rokem 2017 a úroveň EBITDA ve výši řádově [4–12] % počínaje rokem 2018, což je v souladu s referencemi odvětví chemie komodit.

                  (55)

                  Zlepšená životaschopnost vyplyne především z těchto pěti opatření: podstatných soukromých vkladů pro okamžité obnovení likvidity; investic, které umožní zvýšit spolehlivost postupů při elektrolýze a vrtech, a tak zlepšit konkurenceschopnost podniku; nového projednání smluv o přístupu k surovinám a průmyslovým platformám; interní restrukturalizace spojené s plánem na zvýšení výkonnosti a produktivity a revize obchodní politiky v rámci postavení společnosti Kem One na trhu.

                  (56)

                  Francouzské orgány se domnívají, že zvolené předpoklady jsou realistické: očekávané nárůsty jsou již zohledněny v nových smlouvách; s výjimkou elektrolyzérů je velikost výrobních jednotek monovinylchloridů a S-PVC na úrovni nejlepších konkurenčních výrobních jednotek v západní Evropě; předpoklady v oblasti tržních cen nepředjímají oživení poptávky či vyrovnání nabídky a poptávky u PVC, přestože s ním počítají hlavní poradci v oboru.

                  (57)

                  Podnikatelský plán zohledňuje rovněž alternativní scénáře. V pesimistickém scénáři pracují francouzské orgány s předpokladem, že dojde k opakovaným výrobním závadám, které sníží výrobu a prodej o [8–14] % za rok v porovnání se středním scénářem a odrazí se rovněž v přímých nákladech a přírůstcích zjištěných u smluv o zásobování. EBITDA zůstane během období 2014–2016 na nízké úrovni ([1–5] % obratu). Likvidita dosáhne uspokojivé úrovně již koncem roku 2014, ale neumožní společnosti Kem One snížit její zadlužení. Díky projektu přeměny elektrolytických zařízení je ale obnovení životaschopnosti zaručeno i v tomto scénáři.

                  (58)

                  Optimistický scénář pracuje s předpokladem, že v následujících rocích dojde postupnému růstu prodejních cen PVC jako komodity a louhu sodného. V tomto scénáři dosáhne likvidita uspokojivé úrovně již počínaje rokem 2014 (+ [40–60] milionů EUR). Plán rovněž umožňuje společnosti Kem One financovat některé z jejích investic ([300–500] milionů EUR mezi rokem 2014 a rokem 2020), snížit její zadlužení během období 2017–2020 a dosáhnout úrovně EBITDA ve výši [10–15] % počínaje rokem 2018.

            3.   POCHYBNOSTI VYJÁDŘENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

                  (59)

                  Komise zahájila formální vyšetřovací řízení rozhodnutím ze dne 1. října 2014. V tomto rozhodnutí vyjádřila Komise pochybnosti jak ohledně označení zkoumaných opatření za státní podporu, tak ohledně jejich případné slučitelnosti s vnitřním trhem na základě pravidel použitelných pro státní podpory poskytnuté podnikům v obtížích.

            3.1.   OZNAČENÍ ZA STÁTNÍ PODPORU

                  (60)

                  Pokud jde o tři oznámená opatření, tj. i) půjčku z fondu FDES, ii) dotaci a vratné zálohy a iii) odepsání pohledávek, Komise si kladla otázky ohledně existence hospodářského zvýhodnění a v případě kladné odpovědi ohledně jeho výše.

            3.1.1.   Půjčka z fondu FDES

      3.1.1.1.   Hodnota jištění

                  (61)

                  Komise si nejprve kladla otázky ohledně podmínek půjčky z fondu FDES. Pokud jde o jištění, Komise vyjádřila několik výhrad k odhadu jejich hodnoty. Francouzské orgány především neupřesnily, jaký materiál a jaké vybavení jsou v zástavě. Komise rovněž zaznamenala, že francouzské orgány uvádějí jako jednu z hlavních potíží společnosti Kem One stáří a nevýkonnost a dokonce zastaralost některých výrobních prostředků, což se týká zejména rtuťových a diafragmových elektrolyzérů. Komise si proto kladla otázky ohledně skutečné hodnoty zastaveného vybavení a materiálu a pochybuje, že čistá účetní hodnota, která byla vybrána pro odhad jištění, představuje nejvhodnější hodnotu, a to zejména ve srovnání s alternativním řešením, které by spočívalo v odhadu hodnoty jištění podle čistých příjmů, které jejich provozování může vytvořit.

            3.1.1.2.   Úroveň odměny za půjčku

                  (62)

                  Vzhledem k těmto pochybnostem se jeví navýšení referenční sazby Francie v okamžiku poskytnutí půjčky (0,53 %) o 400 bazických bodů za účelem výpočtu odměny za půjčku jako nedostatečné.

                  (63)

                  Komise měla rovněž pochybnosti ohledně podmínek odměny za půjčku. Použitím sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) (11) dospívají totiž francouzské orgány k odměně ve výši 4,53 %, ale volí přitom sazbu ve výši 3,5 %.

                  (64)

                  Komise naopak soudila, že navýšení z důvodu kvality jištění bylo nedostatečné a že by se sazba měla spíše pohybovat v rozmezí od 6,53 % do 10,53 % (12).

                  (65)

                  Komise rovněž poznamenala, že bez půjčky poskytnuté společnosti Kem One soukromou bankou za stejných podmínek a v souvislostech potíží a restrukturalizace podniku by bylo možno považovat celou půjčku za výši podpory.

            3.1.2.   Dotace a vratné zálohy

                  (66)

                  Komise zastávala názor, že dotace představuje hospodářské zvýhodnění, které by příjemce za tržních podmínek nezískal. Dotace je finančním nástrojem, jehož jistina není splatná a z něhož neplynou úroky, které by příjemce musel platit. Bylo proto vyloučeno, že by soukromý investor, který má finanční náklady a musí odměňovat svůj kapitál, souhlasil s financováním podniku pomocí dotací.

                  (67)

                  Pokud jde o vratné zálohy, Komise zaznamenala existenci jistých podmínek spojených s jejich poskytnutím, které by soukromý investor pravděpodobně nepožadoval. Jednalo se zejména o podmínku ohledně zachování činnosti a pracovních míst v závodě v Lavéra po dobu pěti roků od provedení projektu, s výjimkou případu, kdy by to bylo zdůvodněno zachováním společnosti Kem One a po předchozím souhlasu státu. Protože francouzské orgány neprokázaly, že by soukromí investoři byli ochotni půjčit podniku v obtížích takovou částku za stejných podmínek, Komise dále soudila, že by bylo možno považovat celkovou výši vratných záloh za podporu.

            3.1.3.   Případné odepsání daňových a sociálních pohledávek

                  (68)

                  Komise nejprve konstatovala, že podíl odepsání pohledávek nebyl stejný u soukromých věřitelů (70 %) a u veřejných věřitelů ([…] %), ačkoliv nebylo jisté, že se stát ocitl ve stejném postavení jako soukromí věřitelé, kteří udržovali se společností Kem One dlouholeté vztahy.

                  (69)

                  Pokud jde o zásadu soukromého věřitele v tržním hospodářství, představuje odepsání pohledávek a priori podporu, protože je tak snížením nákladů zvýhodněn určitý podnik oproti svým konkurentům. Uvedené platí tím spíše, pokud je podnik v obtížích a předmětem kolektivního úpadkového řízení. V tomto konkrétním případě si Komise kladla otázky ohledně důvodů tohoto odepsání daňových a sociálních pohledávek, které mělo přispět k upřednostnění nabídky jednoho nabyvatele. Komise nevyloučila možnost, že se výše podpory rovná celkové výši zvažovaného odepsání pohledávek.

            3.2.   PŘEZKUM SLUČITELNOSTI

                  (70)

                  Pokud jde o slučitelnost opatření s pravidly použitelnými pro státní podporu, Komise usoudila, že použitelný právní základ představují pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004 (dále jen „pokyny z roku 2004“) (13). Na tomto základě vyjádřila Komise pochybnosti ohledně i) obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Kem One, ii) zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže a iii) omezení podpory na nezbytné minimum.

            3.2.1.   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Kem One

                  (71)

                  Komise si nejprve kladla otázky ohledně přesné doby trvání plánu restrukturalizace, protože k tomu Francie neposkytla žádné upřesnění.

                  (72)

                  Komise dále konstatovala, že francouzské orgány zahrnuly do nákladů restrukturalizace pouze náklady spojené s modernizací výrobních zařízení [projekt přeměny elektrolytických zařízení v Lavéra ([150–210] milionů EUR) a vyvrtání dvou sdružených vrtů na solných polích ve Vauvert ([15–30] milionů EUR)]. Komise soudila, že interní restrukturalizace společnosti Kem One musí nutně vyvolat dodatečné náklady spojené se snížením strukturálních nákladů a přesměrováním obchodní politiky.

                  (73)

                  Komise si dále kladla otázky ohledně věrohodnosti některých prvků scénářů obnovení dlouhodobé životaschopnosti, které Francie předložila. Ozdravění financí se jí tak zdálo nejisté, ať už se jedná o nominální či pesimistický scénář.

                  (74)

                  Tři scénáře navržené Francií v oznámení zahrnují získání bankovního úvěru ve výši [60–70] milionů EUR v roce 2016 od soukromých finančních institucí. Avšak v tomto stádiu neměly francouzské orgány zřejmě žádnou záruku, že k poskytnutí této půjčky dojde. Tato nejistota proto oslabovala realistickou povahu tří scénářů.

            3.2.2.   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

                  (75)

                  Protože Francie nenavrhla žádné vyrovnávací opatření, Komise připomenula, že existence vyrovnávacích opatření představuje jedno z kritérií slučitelnosti podpory na restrukturalizaci. Vyzvala proto francouzské orgány, aby jí navrhly vyrovnávací opatření, která by umožnila zohlednit všechny jejich argumenty.

            3.2.3.   Omezení podpory na minimum

                  (76)

                  Komise vyjádřila pochybnosti ohledně údajů, které francouzské orgány zohlednily pro výpočet výše vlastního příspěvku společnosti Kem One, a tím i ohledně dodržení pravidla, podle kterého musí vlastní příspěvek velkého podniku k nákladům na jeho restrukturalizaci představovat 50 % celkové částky.

            4.   ODPOVĚĎ FRANCIE NA ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

                  (77)

                  Francie předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 3. listopadu 2014.

            4.1.   OZNAČENÍ ZA STÁTNÍ PODPORU
      4.1.1.   Půjčka z fondu FDES

      4.1.1.1.   Hodnota jištění

                  (78)

                  Francie zdůrazňuje, že účetní hodnota zastaveného majetku odpovídá jeho tržní hodnotě. Čistá účetní hodnota se totiž rovná hrubé účetní hodnotě při odečtení odpisů. Hrubá hodnota potom odpovídá hodnotě aktiv při jejich nabytí nebo jejich hodnotě v okamžiku vkladu. Při částečném vkladu aktiv společnosti Arkema do společnosti Kem One dne 2. července 2012 tak byl tento vklad oceněn nezávislými odborníky na částku [110–120] milionů EUR. Francie k tomu připomíná, že dvě transakce, ke kterým nedávno došlo k odvětví výroby PVC a které se týkaly dvou podniků menší velikosti než společnost Kem One, se uzavřely za částky značně přesahující účetní hodnotu aktiv společnosti Kem One. Pokud by navíc byly činnosti společnosti Kem One oceněny použitím metody aktualizovaných budoucích peněžních toků, jejich hodnota by dosáhla výše [80–90] milionů EUR v roce 2014, [110–130] milionů EUR v roce 2015 a [330–340] milionů EUR v roce 2016. Francie nakonec připomíná, že se jedná o jištění v prvém pořadí, které státu zaručuje, že bude vyrovnán před všemi ostatními věřiteli.

                  (79)

                  Francie proto uzavírá, že je nutno zohlednit skutečnost, že stát vlastní pevnou záruku, která je vzhledem k výši půjčky z fondu FDES značně vysoká.

            4.1.1.2.   Úroveň odměny

                  (80)

                  Francie se především domnívá, že metodika výpočtu úrokové míry založená na vzorku podniků, u nichž se obchoduje se smlouvami CDS (Credit Default Swap) na čtyři roky a které mají rating CCC, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 92 rozhodnutí o zahájení řízení, tedy metodika, ze které vyplývá úroková míra ve výši 20,95 %, nemůže vést ani k přibližnému odhadu skutečných tržních sazeb. Nemůže se totiž jednat o úvěrové transakce srovnatelné s transakcí mezi společností Kem One a fondem FDES, protože neexistují žádné údaje o zárukách či úrovni jištění spojených s transakcemi, které slouží jako reference pro stanovení úrokové míry ve výši 20,95 %.

                  (81)

                  Vzhledem k finanční situaci společnosti Kem One a úrovni jištění by kromě toho vedlo uplatnění sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 k odměně ve výši 4,53 % (referenční sazba Francie ve výši 0,53 % + 400 bazických bodů) a nikoliv k odměně ve výši 6,53 %, jak tvrdí Komise v rozhodnutí o zahájení řízení.

                  (82)

                  V každém případě slouží úroková míra vypočtená na základě sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 pouze jako ukazatel. V tomto konkrétním případě odůvodňovalo nízké riziko platební neschopnosti společnosti Kem One, a to zejména vzhledem ke skutečnému plnění ozdravného plánu, který umožňoval obnovení životaschopnosti podniku počínaje rokem 2017, zdravé finanční správě a rovněž vysokému stupni jištění, úrokovou míru ve výši 3,5 %, jež byla v souladu s trhem.

                  (83)

                  Smlouva o financování se [soukromým subjektem č. 2] stanoví finanční sazbu Euribor na 3 měsíce + […] % s minimální výší […] %. Nejedná se sice o bankovní sazbu, ale podmínky poskytnutí financování jsou takové, že potvrzují soulad půjčky z fondu FDES s podmínkami trhu.

            4.1.1.3.   Výše podpory

                  (84)

                  Jak je uvedeno v oznámení, Francie se domnívá, že by se výše podpory, pokud se o podporu vůbec jedná, měla rovnat rozdílu mezi úrokovou mírou vypočtenou na základě sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 a uplatněnou úrokovou mírou, tzn. mezi 4,53 % a 3,5 %, a nikoliv celkové výši půjčky.

                  (85)

                  Francie připomíná, že Komise uplatnila v minulosti tento přístup v řadě případů.

            4.1.2.   Dotace a vratné zálohy

                  (86)

                  Jak již bylo uvedeno, Francie uznává, že dotace představuje státní podporu ve své plné výši.

                  (87)

                  Pokud jde o vratné zálohy, Francie se domnívá, že je nelze považovat v jejich plné výši za státní podporu. Vrácení záloh je totiž jisté, protože k němu dojde automaticky dva roky po ukončení prováděných modernizačních prací. Zálohy by tak měly být považovány za půjčky, a výše podpory se proto rovná grantovému ekvivalentu, tzn. částce 14,4 milionu EUR.

            4.1.3.   Případné odepsání daňových a sociálních pohledávek

                  (88)

                  Francie nejprve uvádí, že na rozdíl od toho, co bylo uvedeno v oznámení, dosahují daňové a sociální pohledávky výše […] EUR a nikoliv výše 42 milionů EUR. Tato částka […] EUR se skládá z těchto dílčích položek: dluhů ve výši […] milionů EUR vzniklých před zahájením řízení o nuceném vyrovnání a dluhů ve výši […] EUR vzniklých po zahájení uvedeného řízení. Příslušné orgány uvažují o tom, že schválí odepsání […] % odepsatelných dluhů vytvořených před zahájením řízení (14), tj. částky […] EUR z celkového veřejného pasiva ve výši […] EUR (tzn. […] % celkového veřejného pasiva).

                  (89)

                  Francie dále připomíná, že většina dluhů vůči soukromým věřitelům byla odepsána buď ve výši 100 %, či ve výši 70 %.

                  (90)

                  Skutečnost, že se Francie zřekla části daňových a sociálních pohledávek, které má vůči společnosti Kem One, je navíc takové povahy, že umožní řádné plnění plánu převzetí a ozdravění podniku. V případě zániku společnosti Kem One by totiž Francie mohla přijít o dodatečných […] milionů EUR (15), pokud by nepřistoupila na odepsání dluhů, jehož celková částka nepřesáhne […] milionů EUR.

                  (91)

                  Vzhledem k těmto skutečnost se Francie chová jako obezřetný věřitel.

                  (92)

                  Pokud by mělo být opatření považováno za státní podporu, tak by se v každém případě výše podpory rovnala rozdílu mezi úrovní odepsání, kterou přiznala Francie, a mírou minimálního odepsání, na niž přistoupili všichni soukromí věřitelé.

            4.2.   SLUČITELNOST
      4.2.1.   Obnovení životaschopnosti

                  (93)

                  V rozhodnutí o zahájení řízení vyzvala Komise Francii, aby se vyjádřila k tvrzení, podle kterého údajně zahrnula do nákladů restrukturalizace pouze náklady spojené s modernizací výrobního zařízení, zatímco restrukturalizace společnosti Kem One musela nutně vyvolat dodatečné náklady spojené s každým restrukturalizačním opatřením (snížení strukturálních nákladů a přesměrování obchodní politiky). Francie zdůrazňuje ve svých připomínkách, že snížení strukturálních nákladů vedlo pouze k propuštění třinácti osob, které vyvolalo související finanční náklady ve výši […] milionů EUR. Tyto náklady nebyly v podnikatelském plánu a plánu peněžní hotovosti přiloženému k plánu oznámení vymezeny odděleně, ale byly přesto odečteny z výchozí peněžní hotovosti. Další interní úsilí spojené se snižováním nákladů vzniklých na centrální úrovni nevedlo ke zvláštním finančním nákladům. Pokud jde o přesměrování obchodní politiky, nevyvolalo žádné náklady, které by s ním byly přímo spojené.

                  (94)

                  Několik pozitivních prvků navíc potvrzuje realistickou povahu scénářů obnovení životaschopnosti, které podnik předložil. Ve výchozím scénáři je tak likvidita navýšena o [30–40] milionů EUR na konci roku 2017 z důvodu snížení nutných investic a opětovného zahájení činnosti dříve, než se předpokládalo, zatímco očekávaný nárůst provozu byl upraven na [35–45] milionů EUR za rok místo původních [25–35] milionů EUR. Zapojení několika soukromých společností, jako je [soukromý subjekt č. 1], [soukromý subjekt č. 3], [soukromý subjekt č. 4] a [soukromý subjekt č. 5], které souhlasily s odepsáním všech svých pohledávek vůči společnosti Kem One, a rovněž [soukromý subjekt č. 2], který souhlasil s navýšením možností fakturingu společnosti Kem One, ukazuje, že tyto subjekty mají důvěru v obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku.

                  (95)

                  Bankovní úvěr ve výši [60–70] milionů EUR zůstává hypotézou a v den podání odpovědi Francie o něj nebylo zatím požádáno. Za těchto podmínek se Francie domnívá, že skutečnost, že u bankovního úvěru neexistuje žádná záruka, nemůže oslabit věrohodnost tří scénářů návratu podniku k životaschopnosti a ani zpochybnit výši vlastního příspěvku podniku.

            4.2.2.   Vlastní příspěvek podniku

                  (96)

                  Francie ve svých připomínkách nevznáší námitky ohledně rozhodnutí nezahrnout bankovní úvěr ve výši [60–70] milionů EUR do vlastního kapitálu společnosti Kem One, protože se jedná o hypotetickou možnost vzhledem k tomu, že žádná finanční investice se k němu pevně nezavázala.

                  (97)

                  Naopak skutečnost, že [soukromý subjekt č. 1], [soukromý subjekt č. 3], [soukromý subjekt č. 4] a [soukromý subjekt č. 5] souhlasily s odepsáním pohledávek, by měla být považována za skutečný finanční tok ve prospěch společnosti Kem One, a proto zohledněna ve vlastním příspěvku. Tyto podniky jsou totiž dlouhodobí obchodní partneři společnosti Kem One, jejichž zájmy závisí na úspěchu této společnosti. Odepsání pohledávek ve výši 180,5 milionu EUR tak odpovídá obezřetným průmyslovým rozhodnutím a má přímý zájem na úspěchu ozdravného plánu zahájeného společností Kem One a jejími nabyvateli. Ostatní odepsání pohledávek sledují stejnou logiku, přičemž se jedná o méně vysoké částky.

                  (98)

                  Soukromé příspěvky dosahují celkové výše 282,5 milionu EUR a jsou rozděleny takto:

                     Tabulka 3

                     Zdroje soukromých příspěvků zahrnutých do plánu restrukturalizace – podle údajů poskytnutých Francií

                              Zdroj příspěvku

                              Částka (v mil. EUR)

                              Samofinancování společnosti Kem One

                              [30–40]

                              Financování [soukromý subjekt č. 1]

                              [35–45]

                              Financování [soukromý subjekt č. 2]

                              [55–65]

                              Navýšení kapitálu nabyvateli

                              [5–15]

                              Vyrovnání pohledávek [soukromý subjekt č. 6]

                              [0–10]

                              Odepsání pohledávek [soukromý subjekt č. 1]

                              [90–100]

                              Odepsání pohledávek [soukromý subjekt č. 3]

                              [25–35]

                              Odepsání pohledávek [soukromý subjekt č. 4]

                              [0–10]

                              Odepsání pohledávek [soukromý subjekt č. 5]

                              [0–10]

                                 Celkem

                                 282,5

                                 Zdroj: Odpověď Francie na rozhodnutí o zahájení řízení.

            5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN A VYJÁDŘENÍ FRANCIE

      5.1.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
      5.1.1.   Připomínky společnosti Ineos

      5.1.1.1.   Výše státní podpory a vlastní příspěvek společnosti Kem One

                  (99)

                  Podle společnosti Ineos podceňuje Francie ve své žádosti výrazně výši státní podpory a nepočítá s dostatečným příspěvkem společnosti Kem One a jejích akcionářů.

                  (100)

                  Výše státní podpory. Pokud jde nejprve o půjčku z fondu FDES, společnost Ineos odmítá analýzu Francie, podle níž lze za podporu považovat pouze rozdíl mezi skutečnou úrokovou mírou u této půjčky (3,5 %) a údajnou tržní mírou ve výši 4,53 % (tj. 1,03 procentního bodu). Pokud by byla tvrzení Francie přesná, musela by být společnost Kem One schopna získat půjčku od soukromého věřitele za stejných podmínek, což podnik v žádném případě nedokázal. K tomu je hodnota jištění značně přeceněna. V případě vážných hospodářských a finančních potíží nelze účetní hodnotu aktiv považovat za hodnotu tržní, a to tím spíše, že tato jištění mají hodnotu pouze v případě, pokud jsou zahrnuta do provozního cyklu, který však projevil určité slabosti. Podle společnosti Ineos by proto měla být považována za podporu celá půjčka z fondu FDES.

                  (101)

                  Pokud jde o přímou dotaci a vratné zálohy, společnost Ineos se domnívá, že představují státní podporu v celé své výši. Pokud jde o vratné zálohy, žádný soukromý věřitel by nepožadoval jako podmínku zachování činnosti závodu v Lavéra. Úrokové míry jsou k tomu příliš nízké ve srovnání s úrokovými mírami uplatňovanými soukromým věřitelem za stejných podmínek.

                  (102)

                  Pokud jde o snížení dluhu, společnost Ineos zdůrazňuje, že obchodní věřitelé mají sice oprávněný obchodní zájem na ozdravění společnosti Kem One, avšak francouzský stát se jako takový nachází v postavení věřitele výlučně finančního. Snížení dluhu, na která přistoupil francouzský stát, proto nemohou být považována za snížení, na která přistoupili soukromí věřitelé.

                  (103)

                  Společnost Ineos zdůrazňuje, že společnost Kem One má uzavřeny výhodné smlouvy o dodávkách elektřiny a etylénu. Společnost Ineos nepochybuje o tom, že rozhodnutí elektrárenské společnosti EDF v tomto ohledu jsou přičitatelná francouzskému státu. Společnost Ineos žádá Komisi, aby provedla šetření o důvodech, které vedly k poskytnutí těchto slev. Tyto preferenční sazby mohou zlepšit konkurenční postavení společnosti Kem One.

                  (104)

                  Vlastní příspěvek společnosti Kem One. Společnost Ineos se domnívá, že Francie přeceňuje výši vlastního příspěvku společnosti Kem One k nákladům na restrukturalizaci. Francie totiž zahrnuje do tohoto příspěvku tři půjčky ze soukromých zdrojů: jednu půjčku ve výši od 60 do 80 milionů EUR a dvě další půjčky ve výši 35 až 45 milionů EUR a ve výši 40 až 50 milionů EUR. Podle společnosti Ineos neexistuje důkaz, že by soukromý subjekt podstoupil takové riziko, a hypotetická a málo pravděpodobná povaha těchto půjček znamená, že by neměly být zohledněny při vyhodnocení výše vlastního příspěvku společnosti Kem One.

                  (105)

                  Za prvé, společnost Ineos zdůrazňuje, že se společnost OpenGate, která je jednou z mateřských společností společnosti Kem One, nachází v dobrém finančním stavu, a mohla by se proto podílet na nákladech restrukturalizace. Společnost Ineos se domnívá, že Francie musí prokázat, že potíže společnosti Kem One jsou příliš vážné, než aby je mohli řešit její akcionáři (především společnost OpenGate). Za druhé, pokud by byla v případě společnosti Kem One považována státní podpora za přijatelnou, musí akcionáři, a to zejména společnost OpenGate, výrazně navýšit výši svého příspěvku.

            5.1.1.2.   Plán restrukturalizace

                  (106)

                  Společnost Ineos se domnívá, že Francie nepředkládá realistický plán restrukturalizace, který by mohl vrátit společnosti Kem One její hospodářskou životaschopnost v přiměřené době.

                  (107)

                  Za prvé, tento plán restrukturalizace je založen na výrazných investicích a vkladech hotovosti, ale nepočítá s racionalizací činností společnosti Kem One. Za druhé, plán restrukturalizace předpokládá, že společnost Kem One bude schopna podstatně zvýšit svůj podíl na trhu a své prodeje na trzích s produkty, které již čelí vážným potížím kvůli nadměrné kapacitě a ostré hospodářské soutěži, přičemž je dále oslabují nejisté výhledy ohledně poptávky.

                  (108)

                  Podle názoru společnosti Ineos nepočítá plán restrukturalizace s racionalizací ztrátových činností společnosti Kem One. Společnost Kem One trpí strukturálními potížemi nadměrné kapacity. V roce 2012 dosahovala její míra produkce v poměru k její celkové kapacitě v oblasti výroby S-PVC pouze 60–70 %, což bylo hluboce pod průměrnou mírou využití výrobců S-PVC na trhu severozápadní Evropy.

                  (109)

                  Za předpokladu, s nímž počítá plán restrukturalizace, by společnost Kem One musela výrazně zvýšit svou výrobu a své prodeje na trhu severozápadní Evropy. Kromě skutečnosti, že společnost Kem One tradičně soustředila své prodeje S-PVC na jižní Evropu, jeví se tato možnost společnosti Ineos jako velmi málo pravděpodobná. Trh PVC v severozápadní Evropě se již nyní vyznačuje vysoce převažující nabídkou a prognózy ohledně trhu PVC v severozápadní Evropě oznamují slabý růst poptávky během příštích pěti roků. Akvizice společností Vestolit a Vinnolit dvěma americkými výrobci PVC by navíc měla těmto subjektům přinést výhodu hospodárnější struktury nákladů, a učinit z nich tak výkonnější konkurenty. Společnost Kem One k tomu trpí špatnou pověstí u zákazníků tohoto trhu severozápadní Evropy.

                  (110)

                  Plán restrukturalizace počítá s přesměrováním obchodní politiky k ziskovějším produktům, tj. E-PVC, PVC-C a kapalnému chlóru. Na trhu severozápadní Evropy se rovněž počítá s navýšením prodeje louhu sodného. Podle společnosti Ineos má tato strategie malou naději na úspěch.

                  (111)

                  Za prvé, plán počítá s nárůstem výroby a prodeje E-PVC jednak s cílem využít nadměrné kapacity společnosti Kem One a jednak proto, že tento produkt je poměrně ziskovější. Avšak trh E-PVC v Evropském hospodářském prostoru (EHP) je vysoce konkurenční a již trpí nadměrnou kapacitou. Ve střednědobém či dlouhodobém horizontu se na něm neočekává žádný výrazný růst poptávky. Společnost Ineos rovněž zdůrazňuje, že jiní důvěryhodnější výrobci E-PVC, kteří se v rámci EHP nacházejí v lepším postavení, oznámili nedávné či budoucí investice do svých výrobních kapacit.

                  (112)

                  Pokud jde o projekt zvýšení výroby PVC-C, aby se využila jeho vyšší ziskovost, společnost Ineos trvá na tom, že se jedná o specializovaný produkt, po němž je v Evropě velmi nízká poptávka. V případě francouzského trhu kapalného chlóru se jedná o trh omezené velikosti s velmi intenzivní hospodářskou soutěží.

                  (113)

                  Pokud jde o projekt zvýšení prodeje louhu sodného na trhu severozápadní Evropy, společnost Ineos připomíná, že se jedná o vedlejší produkt, který je při výrobě chlóru nevyhnutelný. Úroveň produkce louhu sodného (a tedy objem prodeje) závisí na poptávce po chlorderivátech (jako je PVC). Společnost Kem One může doufat v nárůst objemu prodeje louhu sodného pouze tehdy, předloží-li důvěryhodný plán, jak napřed zvýšit prodej svých chlorderivátů.

            5.1.1.3.   Vyrovnávací opatření

                  (114)

                  Podle společnost Ineos nenavrhuje Francie odpovídající vyrovnávací opatření. Společnost Ineos trvá na tom, že pokyny z roku 2004 vyžadují jednoznačně použití vyrovnávacích opatření.

                  (115)

                  Společnost Ineos připomíná, že na trhu severozápadní Evropy je využívána pouze polovina výrobních kapacit S-PVC pro opětovný prodej na tomto stejném trhu. Vzhledem k výhledům ve stavebnictví se nezdá, že by tato vážná otázka nadměrné kapacity mohla být vyřešena ve střednědobém horizontu. Nadměrná kapacita a nízká poptávka měly za následek snížení ziskového rozpětí u evropských výrobců PVC. V těchto souvislostech by zamýšlená podpora poskytla společnosti Kem One podstatné zvýhodnění.

                  (116)

                  Konkrétně by jí umožnila přeměnit její technologii s použitím rtuti, což by vyhrotilo u jejích konkurentů riziko, že budou muset uzavřít některé součásti svých výrobních kapacit. Pokud se společnosti Kem One skutečně podaří zvýšit svůj prodej na trhu severozápadní Evropy, přispěje k tomu, že se konkurenční tlak ještě zesílí.

                  (117)

                  Společnost Ineos se domnívá, že je nezbytné trvale snížit výrobní kapacity společnosti Kem One v oblasti PVC, protože otázka strukturální nadměrné kapacity bude na trhu dlouhodobě přetrvávat.

                  (118)

                  Společnost Ineos poznamenává, že v souvislosti s důležitými trhy, které trpí strukturální nadměrnou kapacitou, stanoví pokyny z roku 2004, že Komise v zásadě souhlasí pouze s podporou zaměřenou na sociální a environmentální náklady restrukturalizace. Podle názoru společnosti Ineos by tak podpora na restrukturalizaci měla být zaměřena na sociální a environmentální náklady spojené s uzavřením závodu v Lavéra místo toho, aby jejím cílem byla jeho přeměna.

                  (119)

                  Společnost Ineos se domnívá, že společnost Kem One má na trhu S-PVC v severozápadní Evropě velmi dobré postavení, což představuje dodatečný důvod, aby byla skutečně provedena výrazná vyrovnávací opatření. V roce 2012 byla společnost Kem One třetím největším subjektem na trhu severozápadní Evropy v případě S-PVC s 10 až 20 % celkových výrobních kapacit.

                  (120)

                  Francie navíc nemůže zároveň tvrdit, že na jedné straně společnost Kem One trpí slabým postavením na trhu S-PVC a že na druhé straně jakékoliv snížení jejích výrobních kapacit by oslabilo konkurenční strukturu na stejném trhu.

                  (121)

                  Společnost Ineos zdůrazňuje, že nejde o to, aby pomocí těchto vyrovnávacích opatření podnik zcela zanikl, nýbrž jde o snížení jeho výrobní kapacity. Společnost Ineos se navíc domnívá, že není správné tvrdit, že kvůli snížení výrobní kapacity a dokonce úplnému odchodu společnosti Kem One z trhu by její zákazníci nebyli schopni zavést strategii zásobování z více zdrojů. Společnost Ineos připomíná, že existuje či bude v brzké době existovat pět dalších významných dodavatelů, k nimž je nutno přiřadit další menší konkurenty. Společnost Ineos opětovně zdůrazňuje, že společnost Kem One není na tomto trhu považována za spolehlivou společnost. Společnost Ineos dále trvá na tom, že se u dotčeného trhu jedná o trh konkurenční.

                  (122)

                  Podle společnosti Ineos jsou vyrovnávací opatření nutná rovněž u jiných trhů, které se všechny vyznačují nadměrnou kapacitou a pevným postavením společnosti Kem One. Jedná se především o trh E-PVC, na němž představovala v roce 2012 společnost Kem One 10 až 20 % celkové výrobní kapacity. Na trhu chlórmetanů bude důsledkem předmětných podpor následná produkce za výhodnější cenu, než je cena konkurentů společnosti Kem One. Pokud jde o trh louhu sodného, společnost Ineos připomíná, že se jedná o vedlejší produkt, který je při výrobě chlóru nevyhnutelný.

                  (123)

                  Společnost Ineos se domnívá, že vyrovnávací opatření jsou možná a že by přispěla k vytvoření životaschopného výrobního řetězce.

                  (124)

                  V tomto ohledu společnost Ineos soudí, že by společnost Kem One měla přijmout plán restrukturalizace, který by ji vedl k:

                              —

                              uzavření hal na elektrolýzu v Lavéra;

                              —

                              uzavření výrobních závodů na PVC, které závody ve Fos-sur-Mer, tj. závody Saint-Fons a Balan, nejsou nadále schopny dostatečně zásobovat monovinylchloridy.

                  (125)

                  Podle názoru společnosti Ineos by takové omezení výrobních kapacit společnosti Kem One umožnilo zmírnit důsledky podpory na narušení trhu, racionalizovat činnosti společnosti Kem One na konkurenceschopnějším základě a zajistit zrušení strukturálně ztrátových činností (jedná se zejména o závod v Lavéra). Toto řešení by umožnilo vyřešit otázku nadměrných výrobních kapacit společnosti Kem One a francouzský stát by nemusel přispívat vysokými investicemi na přeměnu závodu v Lavéra.

            5.1.2.   Připomínky anonymního podniku č. 1

      5.1.2.1.   Oprávněnost státní podpory

                  (126)

                  Anonymní podnik č. 1 trvá především na tom, že se odvětví PVC nachází v krizi a hlavní subjekty, které v něm působí, jsou vystaveny silnému hospodářskému a finančnímu tlaku. Evropští výrobci musí přistupovat k výrazným investicím kvůli regulačnímu rámci za okolností, které se od roku 2007 vyznačují snížením ziskového rozpětí, poklesem evropské poptávky po PVC, prudkým snížením cen, vysokými náklady na energii, nadměrnými výrobními kapacitami a nepříznivou hospodářskou konjunkturou ve stavebnictví.

                  (127)

                  V těchto souvislostech je důležité zachovat podmínky pro spravedlivou hospodářskou soutěž. Podpora ve prospěch společnosti Kem One je považována za možnou příčinu vážného narušení trhu.

                  (128)

                  Francie tvrdí, že bez opatření podpory ve prospěch podniku Kem One by se trh vyznačoval omezenou oligopolní situací. Anonymní podnik č. 1 s tímto názorem nesouhlasí. Připomíná, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV nedospěla k závěru, že se trh takovou situací vyznačuje. Komise tehdy odkazovala na jedenáct podniků, které vyrábějí nebo dovážejí S-PVC.

                  (129)

                  Anonymní podnik č. 1 dále poznamenává, že poskytnutí podpory třetímu největšímu subjektu v odvětví by pouze odložilo nutná přizpůsobení a vylepšení trhu a vyhrotilo finanční potíže ostatních subjektů. Podle anonymního podniku č. 1 je dokonce možno tvrdit, že v souladu s bodem 8 pokynů z roku 2004 nelze žádnou podporu poskytnout, protože trh trpí strukturální nadměrnou kapacitou.

                  (130)

                  Anonymní podnik č. 1 vyjadřuje rovněž pochybnosti ohledně výhledů na návrat společnosti Kem One k ziskovosti. Poznamenává, že Komise již u příležitosti svého rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV konstatovala, že společnost Kem One není schopna dosáhnout své hospodářské životaschopnosti ani po svém převzetí skupinou Klesch.

                  (131)

                  Opatření plánu restrukturalizace v podobě, v jaké byla oznámena v rozhodnutí o zahájení řízení, nejsou dostatečně upřesněna, a to zejména pokud jde o novou obchodní strategii společnosti Kem One, přeměnu elektrolyzérů a důvěryhodnost budoucích smluv podniku. Dále se ukazuje jako pravděpodobné, že období restrukturalizace přesáhne pět roků, což bylo Komisí považováno v jejích předchozích rozhodnutích za přijatelnou dobu.

                  (132)

                  Navíc lhůta pro provedení investic nutných k modernizaci elektrolytických zařízení není jasná (2016 nebo 2017). Předpisy EU vyžadují od evropských subjektů, aby změnily technologii s použitím rtuti do konce roku 2017. Pokud by Francie povolila společnosti Kem One odložit nutné investice, jednalo by se o preferenční zacházení, které by mohlo představovat finanční zvýhodnění a tedy určitou formu státní podpory.

                  (133)

                  Zavedení restrukturalizačních opatření k tomu závisí na externích faktorech, které se vymykají kontrole podniku. Jedná se zejména o bankovní úvěr ve výši 60 až 70 milionů EUR v roce 2016.

            5.1.2.2.   Výše státní podpory

                  (134)

                  Pokud jde o výši podpory, anonymní podnik č. 1 trvá na tom, že její výše značně přesahuje částku poskytnutou Francií. Některá opatření lze považovat v jejich plné výši za státní podporu, jako je například přímá dotace ve výši 15 milionů EUR či vratné zálohy ve výši 80 milionů EUR na modernizaci výrobního zařízení. Soukromý investor by totiž v žádném případě neprovázel své rozhodnutí o investici podmínkami ohledně zachování činnosti a pracovních míst v závodě v Lavéra. Čistě hypotetická povaha soukromého bankovního úvěru navíc nestačí k tomu, aby prokázala vůli soukromého investora poskytnout úvěr za stejných podmínek.

                  (135)

                  Ohledně půjčky 30 milionů EUR z fondu FDES nelze bez přesného seznamu aktiv a vybavení, která tvoří jištění, a bez ocenění jejich tržní hodnoty dospět k závěru, že úroveň jištění je „vysoká“. Podle anonymního podniku č. 1 lze tuto úroveň považovat v nejlepším případě za běžnou, což znamená, že v souladu se sdělením o referenčních sazbách z roku 2008 by bylo nutno zvýšit základní sazbu ve výši 0,53 % přinejmenším o 6,00 %. Uvedené by výrazně navýšilo částku, která je v půjčce z fondu FDES považována za podporu.

                  (136)

                  Anonymní podnik č. 1 dále zmiňuje zrušení daňových dluhů a odvodů na sociální zabezpečení ve výši […] EUR. Podle anonymního podniku č. 1 lze tato zrušení dluhů státními orgány považovat za stejná jako zrušení, na něž přistoupili soukromí věřitelé, pouze do výše, která nepřesahuje průměrnou úroveň těchto zrušení. Protože je tato průměrná úroveň ve výši 70 %, měla by být částka […] EUR, která tento průměr přesahuje, považována za státní podporu.

                  (137)

                  Anonymní podnik č. 1 navíc trvá na možné povaze podpory u odložené úhrady záruky SEVESO. Ukazuje se, že skupina Klesch převedla v rámci skupiny za účelem záruky SEVESO částku 10 až 19 milionů EUR ve prospěch společnosti Kem One. Francie tvrdila, že uvolněná a převedená výše záruky SEVESO měla být postupně přidělována společností Kem One na obnovení finanční záruky SEVESO. Finanční záruky mají povahu intuitu personae, což znamená, že v případě změny provozovatele výrobního závodu vyžaduje francouzský zákoník životního prostředí, aby nový provozovatel učinil do jednoho měsíce u příslušného prefekta prohlášení. Komise by se měla pokusit získat od Francie potvrzení, že převedená částka bude skutečně použita na obnovení záruky SEVESO a že odložená úhrada záruky nepředstavuje preferenční finanční zacházení se společností Kem One ze strany prefekta, jež by mohlo představovat státní podporu.

                  (138)

                  Podle anonymního podniku č. 1 je navíc na trhu známou skutečností, že u nových smluv o dodávkách elektřiny mohla společnost EDF poskytnout společnosti Kem One slevy. Pokud by se existence slev prokázala, nebylo by pochyb o tom, že je toto preferenční zacházení přičitatelné francouzskému státu, protože francouzský stát kontroluje správní radu společnosti EDF a drží více než dvě třetiny jejího kapitálu.

                  (139)

                  Anonymní podnik č. 1 vyjadřuje rovněž pochybnosti o omezení podpory na nezbytné minimum, a to zejména v případě investičního projektu SAM. Částka 95 milionů EUR poskytnutá formou přímé dotace a vratných záloh slouží totiž k financování investic, které by podnik podle platných právních předpisů musel stejně provést. Je případně možné, že podpora poskytnutá tomuto projektu přeměny nebude mít na společnost Kem One motivační dopad, protože podnik bude pouze jednat v souladu se svými zákonnými povinnostmi. Existují tak vážné pochybnosti o tom, že projekt SAM skutečně představuje zásadní investici pro obnovení životaschopnosti společnosti Kem One.

                  (140)

                  Vlastní prostředky společnosti Kem One tvoří ve značné míře zrušení jejích dluhů soukromými věřiteli. Na tomto základě nedosahuje údajně vlastní příspěvek společnosti Kem One ani poloviny výše podpory vypočtené Francií, což je výše, jak bylo již vysvětleno, která je značně nižší než skutečná výše podpory, kterou je nutno zohlednit.

                  (141)

                  Zrušení dluhů u soukromých subjektů nelze navíc považovat za vlastní příspěvek, protože společnosti Kem One neposkytují dodatečné prostředky na pokrytí jejích restrukturalizačních nákladů.

                  (142)

                  Další část tvořící vlastní příspěvek společnosti Kem One představuje bankovní úvěr ve výši 60 až 70 milionů EUR. Avšak anonymní podnik č. 1 již zdůraznil hypotetickou povahu tohoto úvěru.

            5.1.2.3.   Vyrovnávací opatření

                  (143)

                  Anonymní podnik č. 1 trvá na nutnosti vyrovnávacích opatření, aby se neutralizovaly důsledky podpory. Nesouhlasí se stanoviskem Francie, podle kterého by vyrovnávací opatření ohrozila životaschopnost společnosti Kem One a dopady podpory na konkurenční strukturu mají být omezená a dokonce přínosná pro hospodářskou soutěž na trhu.

                  (144)

                  Anonymní podnik č. 1 trvá zejména na bodě 40 pokynů z roku 2004, v němž je upřesněno, že vyrovnávací opatření by měla být provedena zejména na trzích, kde bude mít daný podnik po restrukturalizaci významné postavení. Anonymní podnik č. 1 přitom odhaduje podíl společnosti Kem One na trhu S-PVC v severozápadní Evropě na 20 %.

                  (145)

                  Anonymní podnik č. 1 nesouhlasí se stanoviskem Francie, podle kterého jsou předmětná opatření nutná rovněž pro zachování konkurenční struktury na trhu. Po zavedení nápravných opatření stanovených v rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV se totiž na trhu objeví nové subjekty bez ohledu na situaci společnosti Kem One. Navíc není prokázáno, že zachování výrobních kapacit společnosti Kem One je nutnou podmínkou jejího hospodářského ozdravění. U předmětných opatření existuje riziko, že vyhrotí otázku nadměrných kapacit na trhu.

                  (146)

                  Pokud jde o možná vyrovnávací opatření, anonymní podnik č. 1 předkládá několik návrhů:

                              —

                              snížit výrobní kapacity společnosti Kem One o 200 až 300 000 tun. Pokud by toto snížení mělo zasáhnout závod v Lavéra, vyžadovalo by to odpovídající snížení výrobních kapacit monovinylchloridů závodu;

                              —

                              snížit výrobu společnosti Kem One (pokud opatření státní podpory umožňují podniku udržovat uměle určitou úroveň okrajové výroby);

                              —

                              další opatření: prodat minoritní podíly, vypovědět některé dohody o spolupráci, zavázat se nediverzifikovat výrobu společnosti Kem One po určité omezené časové období, rozdělit vyplácení podpory na restrukturalizaci do několika splátek podmíněných skutečným provedením stanovených opatření, a to podle přesného harmonogramu.

            5.1.3.   Připomínky společnosti Arkema

                  (147)

                  Společnost Arkema ohledně bodu odůvodnění 13 rozhodnutí o zahájení řízení upozorňuje, že u příležitosti postoupení skupině Klesch došlo skutečně k dvojímu vytvoření dceřiných společností u jejích činností v oblasti vinylu. U příležitosti tohoto převodu byla provedena první úprava strukturálních nákladů obou postoupených entit. Společnost Arkema uvádí, že v období 2005–2010 provedla plán restrukturalizace svého odvětví „vinylu“. Společnost Arkema upozorňuje, že mimořádné události jako zvrat hospodářské konjunktury v druhém pololetí roku 2012 nebo přerušení zásobování etylénem kvůli závadě v závodě v Lavéra vysvětlují finanční potíže, jimž společnost Kem One čelila v roce 2013.

                  (148)

                  Pokud jde o bod odůvodnění 14 rozhodnutí o zahájení řízení, společnost Arkema upřesňuje, že smlouvy o službách a poskytování služeb mezi společnostmi Arkema a Kem One byly uzavřeny na žádost společnosti Kem One, aby jí umožnily pokračovat bez přerušení v jejích činnostech po vytvoření dceřiných společností.

                  (149)

                  V bodě odůvodnění 126 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvádí, že odepsání pohledávek soukromými partnery nesmí být u soukromých příspěvků zohledněno. V tomto ohledu společnost Arkema upřesňuje, že souběžně s odepsáním svých pohledávek provádí konsolidovaných vklad ve výši 40,5 milionu EUR, který představuje skutečný peněžní tok, a vyjadřuje svou důvěru v životaschopnost ozdravného plánu společnosti Kem One. Podle společnosti Arkema není důvod, aby se k odepsání pohledávek přistupovalo jinak. Odepsání pohledávek ve výši 95,6 milionu EUR, na které společnost Arkema přistoupila, mělo za cíl přispět k tomu, aby společnost Kem One získala takovou strukturu rozvahy, jež by jí umožnila nasmlouvat v příhodný okamžik nutné úvěry za přijatelných podmínek.

                  (150)

                  Společnost Arkema připomíná, že je zúčastněnou stranou na části rizik spojených s pokračováním v činnosti společnosti Kem One. Společnost Arkema se například rozhodla zachovat toky dodávek produktů a vedlejších produktů se společností Kem One, ačkoliv by je mohla přerozdělit mezi jiné dodavatele.

            5.1.4.   Připomínky společnosti Vestolit

                  (151)

                  Společnost Vestolit se domnívá, že opatření poskytnutá společnosti Kem One francouzským státem negativně naruší hospodářskou soutěž na trhu PVC v Evropě. Společnost Vestolit upozorňuje Komisi na skutečnost, že se trh nachází ve stavu nadměrných kapacit a že několik nezávislých studií předpovídá stagnaci poptávky.

                  (152)

                  Předmětná opatření způsobí potíže zejména podnikům, které modernizovaly svá aktiva samy (pomocí vlastních prostředků). Státní podpora totiž umožní společnosti Kem One zachovat aktiva, která nejsou z hospodářského hlediska životaschopná a jsou zastaralá.

                  (153)

                  Společnost Vestolit dále zdůrazňuje, že společnost Kem One by nemohla na trhu získat úvěry za stejných podmínek.

                  (154)

                  Společnost Vestolit proto vyzývá Komisi, aby zvážila uložení vyrovnávacích opatření.

            5.1.5.   Připomínky sdružení ECVM

                  (155)

                  Sdružení European Council of Vinyl Manufacturers (dále jen „ECVM“) zastupuje zájmy evropských výrobců polyvinylchloridové pryskyřice (PVC pryskyřice). Jeho pět členů představuje téměř 70 % PVC vyrobeného v Evropské unii a Norsku. Sdružení ECVM je zakládajícím členem programu VinylPlus, který spočívá v dobrovolném závazku ohledně udržitelného rozvoje zahájenému v roce 2011 na období deseti roků.

                  (156)

                  V roce 2012 se společnost Kem One jednostranně rozhodla opustit sdružení ECVM a zároveň přestala přispívat na program VinylPlus. Sdružení ECVM se domnívá, že společnost Kem One má prospěch z úsilí a finančních příspěvků ostatních výrobců PVC na program VinylPlus, aniž by se podílela na finanční zátěži. Tato situace vede k neoprávněnému konkurenčnímu zvýhodnění podniku, který je rovněž příjemcem státní podpory. Sdružení ECVM proto žádá zavedení vyrovnávacího opatření, které by společnosti Kem One uložilo za povinnost přispívat na program VinylPlus.

            5.1.6.   Připomínky anonymního podniku č. 2

                  (157)

                  Komise nejprve poznamenává, že připomínky anonymního podniku č. 2 byly odeslány po lhůtě stanovené pro příjem připomínek zúčastněných stran.

                  (158)

                  Anonymní podnik č. 2 za prvé tvrdí, že předmětná opatření údajně poskytují společnosti Kem One výrazné konkurenční zvýhodnění. Domnívá se totiž, že přeměna technologie s použitím rtuti není za současného stavu na trhu pro jeho konkurenty zisková. Pouze podniky se státní podporou budou proto schopny provést takovou investici. Uvedené lze vysvětlit tím, že rozdíl mezi náklady na výrobu dichlóretylénu (EDC) chlorací a jeho nákupní cenou není takový, aby odůvodňoval vysokou investici do výroby chlóru určeného na chloraci. Přímá výroba EDC vyjde přesto levněji, takže společnost Kem One bude díky státní podpoře výrazně zvýhodněna v porovnání se svými konkurenty.

                  (159)

                  Anonymní podnik č. 2 za druhé zdůrazňuje, že trh se vyznačuje značným převisem nabídky, který odhaduje na 1 milion tun za rok. Za těchto okolností, které ještě zhoršují prognózy stagnující či dokonce klesající poptávky, je návratnost investice velmi nejistá.

                  (160)

                  Anonymní podnik č. 2 vyjadřuje nesouhlas s Francií ohledně srovnávacího scénáře pro případ neexistence podpory. Upřesňuje, že vzhledem k tomu, že obchodní politika společnosti Kem One je ve značné míře zaměřena na jih Evropy, neexistuje riziko, že by zánik tohoto podniku měl výraznější dopad na dostupné kapacity na úkor spotřebitelů S-PVC na severu Evropy. Anonymní podnik č. 2 se domnívá, že za předpokladu, že by společnost Kem One neprovedla přeměnu své technologie za použití rtuti, bude nadále schopna zásobit své zákazníky ze svého průmyslového závodu, který již přeměnou prošel.

                  (161)

                  Protože se trh k tomu vyznačuje převisem nabídky, nebude pro konkurenty společnosti Kem One nijak obtížné zásobit její zákazníky, pokud dojde k omezení její obchodního působení.

                  (162)

                  Anonymní podnik č. 2 navrhuje, aby společnosti Kem One bylo uloženo jako vyrovnávací opatření snížení výrobní kapacity nebo omezení obchodního působení.

                  (163)

                  Pokud jde o životaschopnost plánu restrukturalizace, anonymní podnik č. 2 se domnívá, že okolnosti již zdůrazněné převažující nabídky spojené se stagnující poptávkou znemožňují postupný růst cen PVC, o kterém se uvažuje v bodě odůvodnění 52 rozhodnutí o zahájení řízení.

            5.2.   VYJÁDŘENÍ FRANCIE

                  (164)

                  Francie odpověděla na připomínky zúčastněných stran dopisem ze dne 25. února 2015.

                  (165)

                  Francie úvodem předkládá několik obecných vyjádření k připomínkám společnosti Ineos a anonymního podniku č. 1.

                              —

                              Francie zdůrazňuje existenci faktických chyb v citacích z rozhodnutí o zahájení řízení a rovněž neodůvodněných tvrzení, jako jsou například údajné slevy („discounts“) poskytnuté společností EDF či skryté státní podpory.

                              —

                              Francie vyjadřuje údiv nad tím, že se připomínky vyjádřené těmito oběma podniky v rámci tohoto řízení výrazně liší od připomínek, které uvedly společnosti Ineos a Solvay v odpovědi na sdělení námitek v rámci věci Ineos/Solvay/JV. Tyto podniky v ní tehdy tvrdily, že „despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market“ („přes [své finanční potíže] byla společnost Kem One na trhu silným konkurentem“), a dodaly, že „Kem One's production problems have been resolved“ („výrobní potíže společnosti Kem One byly vyřešeny“). Ohledně investičního projektu společnosti Kem One v oblasti přeměny technologie za použití rtuti, společnosti Ineos a Solvay napsaly: „this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity“ („tato investice poskytne společnosti Kem One možnost vyrábět dostatečné množství chlóru v její plně integrované membránové výrobní jednotce, aby mohla provozovat výrobní jednotku S-PVC na plnou kapacitu“).

                              —

                              Francouzské orgány dále připomínají, že společnosti Ineos a Solvay byly nuceny se zavázat, že postoupí vertikálně integrované jednotky na výrobu PVC, které zahrnovaly výrobní aktiva v Belgii, Německu, Francii, Nizozemsku a Spojeném království (dále jen „Newco“).
                              Tento soubor aktiv je považován za autonomní a životaschopný celek, který je schopen vykonávat konkurenční tlak srovnatelný s tlakem, který vyvíjela společnost Solvay na společnost Ineos před jejich spojením. Pozitivní prvky posouzení vyjádřené v rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV ohledně tohoto souboru aktiv se mohou jevit v rozporu s pochybnostmi vyjádřenými společností Ineos a anonymním podnikem č. 1 ohledně obnovení životaschopnosti společnosti Kem One. Obě entity (Newco a Kem One) by totiž měly mít srovnatelný obrat, ačkoliv činnost společnosti Newco je výlučně zaměřena na S-PVC a louh sodný, u nichž je úroveň ziskových rozpětí nižší než u ostatních produktů v portfoliu společnosti Kem One.
                              Tyto skutečnosti jsou v rozporu s připomínkami společnosti Ineos, podle nichž za současných tržních podmínek, které se vyznačují vysokými nadměrnými kapacitami a nízkou poptávkou ze strany zákazníků, neumožňuje údajně plán restrukturalizace společnosti Kem One uvažovat o obnovení životaschopnosti.

                  (166)

                  Krátce řečeno, Francie se domnívá, že připomínky společnosti Ineos a anonymního podniku č. 1 jsou překroucené, stiženy faktickými chybami a motivovány oportunistickými ohledy.

                  (167)

                  Vyrovnávací opatření, která požaduje společnost Ineos a anonymní podnik č. 1, by mohla ohrozit obnovení životaschopnosti společnosti Kem One a vést k jejímu odchodu z trhu, což by bylo nepopiratelně výhodné pro společnost Ineos a anonymní podnik č. 1, protože by došlo k posílení jejich postavení na trhu na úkor intenzity hospodářské soutěže na různých trzích PVC.

                  (168)

                  Francie dále zdůrazňuje, že četné případy přeměny elektrolytických zařízení užívajících technologii za použití rtuti na zařízení s membránovou technologií provázela státní podpora, již Komise v období 2003–2007 schvalovala. Společnosti Ineos a Solvay tak byly příjemci takové podpory, a to ve výši 57,2 milionu EUR na modernizaci závodů v Runcorn a ve výši 36 milionů EUR na modernizaci závodů v Rosignano a Bussi. Podle informací Francie byly tyto podpory poskytnuty, aniž by je provázelo jakékoliv vyrovnávací opatření.

                  (169)

                  Francie se poté zabývá označením opatření a jejich slučitelností s vnitřním trhem.

            5.2.1.1.   Označení opatření

                  (170)

                  Půjčka z fondu FDES. Francie nejprve zdůrazňuje, že již prokázala, že stát má pevnou záruku, a skutečná úroková míra ve výši 3,5 % proto odpovídá tržnímu úroku. Pokud by měla být podpora prokázána, měla by se její výše vypočítat pouze jako rozdíl mezi touto skutečnou úrokovou mírou a referenční sazbou.

                  (171)

                  Pokud jde o hodnotu jištění, již zúčastněné strany zpochybňují, Francie opakuje tvrzení, že jejich čistá účetní hodnota odpovídá jejich hodnotě tržní. Jako potvrzení Francie poskytla zprávy nezávislých znalců, které byly vypracovány zejména v okamžiku částečného vkladu aktiv společnosti Arkema do společnosti Kem One, ke kterému došlo v červenci roku 2012. Hodnota těchto vkladů byla navíc potvrzena auditorem vkladů. Francie zdůrazňuje, že i v případě, kdy by hodnota těchto aktiv klesla v důsledku finančních potíží společnosti Kem One, byla tato aktiva ohodnocena na [130–140] milionů EUR, zatímco hodnota půjčky z fondu FDES je pouze 30 milionů EUR: hodnota jištění tak vždy a rozsáhle pokryje hodnotu půjčky.

                  (172)

                  Pokud jde o podmínky odměny za půjčku, Francie upřesňuje, že odpovídající míra odměny musí být vypočtena v závislosti na riziku platební neschopnosti podniku-příjemce a kvality nabídnutých jištění. Při uplatnění sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 lze referenční sazbu vypočítat na základě základní sazby ve výši 0,53 % navýšené o 400 bazických bodů, to znamená 4,53 % a nikoliv 6,53 %, jak uvádí anonymní podnik č. 1. U referenční sazby se ale jedná o pouhý ukazatel a nízké riziko platební neschopnosti společnosti Kem One spolu s velmi vysokou úrovní jištění opravňují sazbu ve výši 3,5 %.

                  (173)

                  Dále a jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, plán restrukturalizace společnosti Kem One financuje rovněž [soukromý subjekt č. 2] částkou ve výši [55–65] milionů EUR.

                  (174)

                  Vratné zálohy. Francie připomíná, že nikdy netvrdila, že tyto zálohy neobsahují žádný prvek státní podpory. Přesto se ale domnívá, že tyto zálohy je nutno analyzovat jako půjčku, již společnost Kem One musí splatit. Za těchto podmínek může představovat prvek podpory rozdíl mezi sazbami a nikoliv zálohy v jejich plné výši. Na rozdíl od tvrzení společnosti Ineos a anonymního podniku č. 1 nemůže proto představovat prvek podpory celková výše vratných záloh ale grantový ekvivalent odhadovaný na celkovou výši 29,4 milionu EUR (včetně dotace ve výši 15 milionů EUR).

                  (175)

                  Pokud jde o financování projektu SAM, Francie uvádí, že projekt SAM představuje významnou část plánu restrukturalizace, a opatření financování jsou proto nedílnou součástí plánu restrukturalizace, který schválil obchodní soud v Lyonu. Je je nutno analyzovat podle pokynů z roku 2004 stejně jako ostatní opatření přijatá v rámci plánu restrukturalizace.

                  (176)

                  Odepsání daňových a sociálních pohledávek. Francie připomíná, že se domnívá, že rozhodnutí komise CCSF upustit od těchto odepsatelných pohledávek ve výši […] % nemůže obsahovat prvky státní podpory, pokud tato míra odepsání odpovídá průměrné míře odepsání u soukromých věřitelů z důvodu, aby bylo možno podnik ozdravit (v rámci plánu restrukturalizace prostřednictvím pokračování v činnosti, který přijal obchodní soud v Lyonu, někteří věřitelé skutečně souhlasili s tím, že odepíší všechny své pohledávky, takže průměrná míra odepsání u věřitelů dosahuje výše […] %).

                  (177)

                  Sazby za elektřinu společnosti EDF. Francie zdůrazňuje, že argumenty zúčastněných stran ohledně existence „discounts“ (slev) jsou založeny na chybné citaci z rozhodnutí o zahájení řízení (ve kterém není o takových slevách ani zmínka) a na pověstech kolujících na trhu, o nichž informuje anonymní podnik č. 1: „It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts“ („Na trhu je známou skutečností, že u nových smluv o dodávkách elektřiny poskytla společnost EDF společnosti Kem One slevy“).

                  (178)

                  Francie trvá na tom, že společnost EDF žádnou slevu společnosti Kem One neposkytla.

            5.2.1.2.   Slučitelnost opatření s vnitřním trhem

                  (179)

                  Obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Francie zdůrazňuje, že opatření průmyslové restrukturalizace odpovídají přiměřeným způsobem na různé faktory, které stály u finančních potíží společnosti Kem One, a umožní tak obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.

                  (180)

                  Za prvé, ohledně argumentů společnosti Ineos, které mají prokázat, že strukturální nadměrnou kapacitu společnosti Kem One nelze řešit v rámci konkurenčního prostředí, jež se rovněž vyznačuje nadměrnou kapacitou a nejistými výhledy ohledně poptávky, Francie připomíná, že nominální nadměrné kapacity na trhu S-PVC v západní Evropě je nutno relativizovat. Existující výrobní kapacitu je totiž nutno snížit o 10 % vzhledem k nevyhnutelné nepravidelnosti výroby (sezónnost prodeje, velké výrobní odstávky). Francie se domnívá, že skutečná nadměrná kapacita na celém trhu je pouze 14 %.

                  (181)

                  Pojem nadměrné kapacity v podobě definované společností Ineos neodpovídá pojmu volných kapacit nýbrž souhrnu volných kapacit (s přehlížením nutnosti rezervy ve výši 8 %) a prodaných objemů mimo Evropu.

                  (182)

                  Tato definice předpokládá, že zároveň zařízení fungují trvale na 100 % své technické kapacity a evropský trh představuje jediné ziskové odbytiště (což růst vývozu vyvrací), přičemž nebere v potaz zeměpisnou skutečnost (značná rozptýlenost evropských závodů).

                  (183)

                  Společnost Kem One odhaduje dostupnou kapacitu na trhu PVC v severozápadní Evropě na […] tisíc tun a maximální výrobu na […] tisíc tun ((- [5–15] % kvůli sezónním výkyvům a údržbě). Míra využití kapacit na trhu S-PVC tak dosahuje výše [85–95] % realistického maxima a [80–90] % provozních možností. U emulzí PVC (čili E-PVC) jsou odpovídající číselné údaje téměř stejné, tj. [85–95] % realistického maxima a [80–90] % provozních možností.

                  (184)

                  Reálné číselné údaje tak prokazují, že situace na trhu S-PVC a situace společnosti Kem One jsou lepší, než jak je popisuje společnost Ineos ve svých připomínkách.

                  (185)

                  Za druhé, Francie se domnívá, že tvrzení společnosti Ineos a anonymního podniku č. 1, podle nichž výrobní závody společnosti Kem One vykazují nadměrnou kapacitu ve výši 40 %, nejsou ničím podložená. Společnost Ineos totiž nijak neupřesňuje svou metodu výpočtu. Objemy výroby v zařízeních společnosti Kem One se sice v období 2011–2013 snížily v důsledku událostí technické povahy, ale podle Francie dosahuje průměrná míra využití zařízení na výrobu S-PVC za pět roků výše [70–80] %.

                  (186)

                  Na rozdíl od tvrzení společnosti Ineos a anonymního podniku č. 1 tak nejsou důvodem potíží společnosti Kem One příliš nízké úrovně výroby. Ve skutečnosti bylo hlavním důvodem vyhlášení úpadku společnosti Kem One na konci března roku 2013 nahromadění potíží strukturální povahy (vysoké náklady na přístup k surovinám, nedostatečně konkurenceschopné zařízení na výrobu chlóru a louhu v Lavéra) a konjunkturální povahy (dlouhodobě plánovaná předpisová odstávka a technické problémy při zásobování etylénem).

                  (187)

                  Jako účinnou odpověď na tyto různé nedostatky stanoví plán restrukturalizace:

                              —

                              výrazné investice na provedení přeměny elektrolytických zařízení v závodě v Lavéra a vrtů v solných polích ve Vauvert;

                              —

                              nové projednání hlavních smluv společnosti Kem One o dodávkách zásadních surovin;

                              —

                              interní restrukturalizaci spojenou s plánem výkonnosti a produktivity;

                              —

                              revizi obchodní politiky.

                  (188)

                  V případě úspěchu nominálního scénáře umožní plán restrukturalizace společnosti Kem One, aby opět dosáhla míry hrubého ziskového rozpětí u obratu ve výši [25–35] % již od roku 2017 a rovněž míry EBITDA ve výši [5–15] % počínaje rokem 2018, což je v souladu s mírou průměrné ziskovosti v odvětví chemie komodit. Předpoklady použité v plánu restrukturalizace a v podnikatelském plánu jsou založeny na poměrné stabilitě obratu (a nikoliv nutně na scénáři výrazného nárůstu prodeje S-PVC) a předpokladech výroby, které se blíží historickým úrovním, jež podnik dosáhl.

                  (189)

                  V každém případě umožňují údaje FIDES (statistika průmyslu S-PVC) konstatovat, že podíl společnosti Kem One na trhu S-PVC v západní Evropě dosáhl v roce 2014 výše [10–20] %, což je úroveň podobná úrovni v roce 2011 a 2012 a vyšší než úroveň v roce 2013 ([10–20] %). Společnost Kem One kromě toho vykazuje po šest měsíců nárůst prodeje a ziskového rozpětí při vývozu na turecký trh, kde se společnost Kem One domnívá, že využila příležitosti a vzhledem k výraznému poklesu kurzu EUR vůči dolaru a snížení cen ropy převzala podíly severoamerických výrobců na trhu.

                  (190)

                  Francouzské orgány rovněž poznamenávají, že tvrzení společnosti Ineos, podle kterých má údajně společnost Kem One špatnou pověst u spotřebitelů na trhu S-PVC v severozápadní Evropě, jsou v rozporu se stanovisky zastávanými na jiném místě za účelem odůvodnit přijetí vyrovnávacích opatření, a to zejména: „Kem One is a significant player in the S-PVC market“ („Společnost Kem One je důležitým subjektem na trhu S-PVC“).

                  (191)

                  Francie se dále domnívá, že ta část plánu restrukturalizace, která je věnována přesměrování obchodní politiky společnosti Kem One k jiným trhů, než je trh S-PVC, spočívá na opatrných a realistických předpokladech a ve srovnání s průmyslovou částí plánu představuje pouze jeho součást menšího významu.

                  (192)

                  Podle Francie si je podnik plně vědom toho, že k nejdůležitějšímu nárůstu ziskového rozpětí nedojde díky obchodní politice nýbrž díky novému projednání smluv o přístupu k surovinám a platformám či modernizaci infrastruktury.

                  (193)

                  Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže. Francie se vyjadřuje k těmto bodům:

                              —

                              strukturální nadměrná kapacita trhu S-PVC;

                              —

                              velikost podílů společnosti Kem One na trhu S-PVC;

                              —

                              důvěryhodnost srovnávacího scénáře;

                              —

                              nepřiměřená vyrovnávací opatření navržená zúčastněnými stranami.

                  (194)

                  Strukturální nadměrnou kapacitu sice nelze popírat, avšak z hlediska Francie je nutno značně a v mnoha ohledech relativizovat nadměrnou kapacitu uváděnou společností Ineos. Nevyužité kapacity výrobců se obecně pohybují mezi 8 a 10 %, aby se zohlednilo nepravidelné rozložení nabídky a poptávky. Jak dále zjistila Komise ve svém rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV, stav trhu se výrazně liší podle zeměpisných oblastí. Na trhu S-PVC mají dopravní a logistické náklady značný vliv na regionální vymezení zeměpisného trhu. Jak ceny, tak zisková rozpětí se liší v závislosti na regionu.

                  (195)

                  Francie se domnívá, že postavení společnosti Kem One na hlavních trzích, na nichž působí, je značně za postavením společností Ineos a Solvay. V tomto ohledu připomíná, že Komise zjistila ve svém rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV, že „Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30-40] %“ („Ineos je největší dodavatel základního S-PVC v rámci regionu severozápadní Evropy s podílem na trhu v roce 2012 ve výši [30–40] %“) a že „Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC“ („Solvay je druhým největším subjektem na trhu s komoditou S-PVC v severozápadní Evropě“). Pokud jde o společnost Kem One, Komise uvedla, že „Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5-10]* % and [10-20]* % market shares, respectively)“ („Společnost Kem One je v současné době pátým subjektem, pokud jde o objem prodeje, a třetím, pokud jde o kapacity, v regionu severozápadní Evropy ([5–10]* % a [10–20]* % podílu na trhu)“). Kromě toho jsou společnosti Ineos a Solvay jedinými dvěma podniky, které provozují svou činnost do té míry soustředěnou na trh severozápadní Evropy, a to na rozdíl od společnosti Kem One.

                  (196)

                  Společnost Ineos a anonymní podnik č. 1 zpochybňují důvěryhodnost srovnávacího scénáře, který navrhují francouzské orgány a podle kterého by omezení výrobních kapacit společnosti Kem One na trhu PVC vedlo ke snížení konkurenčního tlaku na ostatní subjekty na trhu. Francie přesto trvá na tom, že trh S-PVC vykazuje rysy oligopolního trhu, jak zaznamenala Komise ve svém rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV. Francie zdůrazňuje, že na rozdíl od tvrzení zúčastněných stran jsou dnes společnosti Ineos, Solvay a Kem One jedinými subjekty, které mají v oblasti severozápadní Evropy dostupné výrobní kapacity. Francie se proto domnívá, že uložení vyrovnávacích opatření by nejenom ohrozilo skutečné obnovení životaschopnosti společnosti Kem One, ale navíc by ovlivnilo konkurenční strukturu trhu v neprospěch zákazníků.

                  (197)

                  Francie se domnívá, že vyrovnávací opatření navrhovaná zúčastněnými stranami jsou nepřiměřená. Za prvé se jí zdají neslučitelná s předmětným plánem restrukturalizace. Zachování činnosti a obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Kem One jsou podle ní podmíněny zachováním vertikálně integrovaného výrobního řetězce, jenž se stejně jako dnes vyznačuje hospodářskou vyvážeností mezi výrobními kapacitami dvou závodů na začátku řetězce ohledně výroby chlóru a monovinylchloridu na jedné straně a na druhé straně výrobními kapacitami pěti závodů na výrobu PVC na jeho konci. Uzavření závodu nebo omezení výrobních kapacit společnosti Kem One by tak ohrozilo průmyslovou vyváženost její činnosti. Francouzské orgány naopak potvrzují, že závazek, který byl nakonec navržen, tj. nezvyšovat nominální výrobní kapacitu u chlóru a louhu sodného v závodech ve Fos-sur-Mer a Lavéra po dobu […], představuje odpovídající vyrovnávací opatření. Tento závazek má výhodu, že na jedné straně zůstane zachována intenzita hospodářské soutěže na trhu PVC a výhledy na obnovení životaschopnosti společnosti Kem One a na druhé straně pracovní místa, jejichž udržení plán restrukturalizace umožnil. Francie si závěrem přeje poznamenat, že rozhodnutí společnosti Kem One stáhnout se ze sdružení ECVM bylo zcela oprávněné z důvodů spojených s jeho řízením a jeho provozními náklady, což společnosti Kem One nijak nebrání v tom, aby prováděla proaktivní politiku v oblasti ochrany životního prostření.

                  (198)

                     Omezení podpory na minimum pomocí vlastního příspěvku. Francie připomíná, že odhadla výši soukromých příspěvků na 356,3 milionu EUR, což odpovídá 68,6 % celkové částky příspěvků.

                  (199)

                  Francie odpovídá na námitky zúčastněných stran ohledně bankovního úvěru ve výši [55–65] EUR, odepsání pohledávek soukromými partnery a nezbytnosti projektu SAM.

                  (200)

                  Francie zdůrazňuje, že připomínky zúčastněných stran k bankovnímu úvěru nejsou relevantní, protože výši tohoto úvěru nezahrnula do vlastního příspěvku podniku. Tento úvěr nepředstavuje prvek považovaný za nutný pro financování investic v rámci projektu SAM. I při nezohlednění bankovní úvěru přesahuje vlastní příspěvek společnosti Kem One 50 % celkových příspěvků použitých na restrukturalizaci podniku.

                  (201)

                  Francie si přeje připomenout, že Komise již musela ve své rozhodovací praxi zohlednit odepsání pohledávek při výpočtu příspěvku příjemce. S tímto zohledněním odepsání pohledávek se kromě toho počítá v nových pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (16) (dále jen „nové pokyny“), které vstoupily v platnost dne 1. srpna 2014. Francie se domnívá, že zlepšením stavu vlastního kapitálu, které umožní uvolnit likviditu, již společnost Kem One bude následně moci věnovat na svou restrukturalizaci, má toto opatření stejný dopad jako pozitivní finanční tok. Stejně jako společnost Arkema i Francie poznamenává, že odepsání pohledávek představuje navíc ukazatel důvěry soukromých partnerů v pokračování podniku v činnosti. I za předpokladu, že by bylo odepsání soukromých pohledávek vyloučeno z výpočtu vlastního příspěvku, by tento příspěvek v každém případě přesahoval 50 % nákladů na restrukturalizaci.

                  (202)

                  Společnost Vestolit se domnívá, že předmětná opatření podpory umožní společnosti Kem One zachovat aktiva, která nejsou životaschopná, zatímco její konkurenti byli nuceni modernizovat svá aktiva vlastním přispěním. Francie přesto upřesňuje, že četní konkurenti společnosti Kem One již využili státních podpor, jež Komise schválila, na provedení opatření technologické přeměny podobné přeměně prováděné společností Kem One. Tuto situaci odůvodňuje nízká návratnost investic u předmětných projektů přeměny. Na námitky anonymního podniku č. 1, podle nichž bude společnost Kem One každopádně nucena provést práce, jež jsou cílem projektu SAM, v důsledku směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (17), Francie odpovídá, že investice je již prováděna a její ukončení se očekává před koncem roku 2016, tj. jeden rok před uplynutím lhůty stanovené ve zmíněné směrnici. Projekt SAM se kromě netýká pouze elektrolytické jednotky či jednotek používajících rtuť. Týká se rovněž diafragmové elektrolytické jednotky v Lavéra, což odůvodňuje jeho důležitost v rámci restrukturalizace a umožňuje podniku zachovat vyváženost jeho výrobních kapacit na začátku (chlór) a na konci (vinyl) výrobního řetězce za současného výrazného snížení nákladů.

            6.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY

                  (203)

                  Francie oznámila tato tři opatření:i) půjčka z fondu FDES (30 milionů EUR, ii) dotace (15 milionů EUR) a vratné zálohy (80 milionů EUR) a iii) případné odepsání daňových a sociálních pohledávek (ve výši 42 milionů EUR, částka nakonec snížená na […] EUR).

            6.1.   POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU

                  (204)

                  Komise musí přezkoumat, zda oznámená opatření mohou představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

                  (205)

                  Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

                  (206)

                  Na základě tohoto ustanovení označení veřejného opatření za státní podporu předpokládá, že jsou splněny tyto kumulativní podmínky: i) příslušné opatření poskytuje jeho příjemci hospodářské zvýhodnění, ii) toto zvýhodnění je státního původu, iii) toto zvýhodnění je selektivní a iv) předmětné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

            6.1.1.   Existence státních prostředků a kritérium přičitatelnosti

                  (207)

                  Půjčka z fondu FDES je poskytnuta vyhláškou ministra hospodářství a financí a její provedení je svěřeno generálnímu řediteli státní pokladny. Zákon o státním rozpočtu na rok 2014 poskytl fondu FDES rozpočet ve výši 300 milionů EUR. Za upřesnění stojí, že fond FDES, který má odlišnou právní subjektivitu od právní subjektivity státu, nelze považovat za spravovaný fond, který má za povinnost udržovat finanční rovnováhu mezi splátkami jistiny a jejich použitím na nové zásahy. Půjčky z fondu FDES se provádějí prostřednictvím zvláštního účtu státní pokladny a představují výdajovou položku tohoto účtu. Pokud jde o úroky z půjčky, platí se do obecného státního rozpočtu. Doktrína použití fondu FDES vychází stále z oběžníku ze dne 26. listopadu 2004 uvedeného v bodě odůvodnění 28. Poskytnutí půjčky z fondu FDES je stále předmětem přezkumu případ od případu. Půjčky se nepřidělují automaticky na základě předem stanovených kritérií.

                  (208)

                  Je stanoveno, že dotace a vratné zálohy jsou poskytnuty v rámci systému podpor na reindustrializaci, a to na základě úmluvy uzavřené Bpifrance jménem státu.

                  (209)

                  O odepsání daňových a sociálních pohledávek bude rozhodnuto v rámci komise CCSF. Této komisi předsedá departementální ředitel veřejných financí.

                  (210)

                  Půjčka z fondu FDES, dotace, vratné zálohy a odepsání daňových a sociálních pohledávek jsou tak poskytnuty pomocí veřejných prostředků a přiznány rozhodnutími, která přijímá stát.

            6.1.2.   Selektivita

                  (211)

                  Zkoumaná opatření jsou stanovena ad hoc a výlučně ve prospěch společnosti Kem One z důvodu jejího ozdravění.

            6.1.3.   Existence hospodářského zvýhodnění

                  (212)

                  Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o hospodářské zvýhodnění. Zásah veřejného orgánu nicméně neposkytuje jeho příjemci výhodu, a nepředstavuje proto podporu, pokud k němu došlo za běžných tržních podmínek, to znamená, pokud se veřejný orgán choval, jak by se za podobné situace choval subjekt v tržním hospodářství.

            6.1.3.1.   Půjčka z fondu FDES (30 milionů EUR)

                  (213)

                  Hodnota jištění. Po zahájení řízení předala Francie Komisi seznam aktiv, jež tvoří jištění v prvním pořadí Francie.

                  (214)

                  Francie předložila zprávu oceňující tento majetek, již vypracovali nezávislí znalci. Tato zpráva vyvolává trojí typ připomínek. Komise nejprve zaznamenává, že se zpráva týká ocenění nemovitostí společnosti Kem One a nikoliv zastaveného materiálu a zařízení. Navíc je nutno poznamenat, že znalci ocenili hodnotu majetku na [110–120] milionů EUR, tedy na hodnotu o [20–30] milionů EUR nižší než je čistá účetní hodnota uváděná Francií, což potvrzuje pochybnosti Komise ohledně toho, že čistá účetní hodnota neodráží skutečnou hodnotu majetku. Tato zpráva je dále z července roku 2012, to znamená z doby před řízením o nuceném vyrovnání, které bylo zahájeno v březnu roku 2013. Avšak hodnota aktiva, kterou je nutno zohlednit, není účetní hodnota nýbrž hodnota, za kterou by se majetek směňoval, pokud by věřitel, v tomto případě stát, uplatnil své zastavovací právo. Ocitne-li se podnik v obtížích a musí-li prodávat svá aktiva, jeho oslabené postavení a naléhavost, v níž se nachází, vedou obvykle k tomu, že se jeho majetek obchoduje za nižší cenu, než je cena tržní.

                  (215)

                  Ve své odpovědi Francie odkazuje na výši transakcí, k nimž došlo v roce 2014 v odvětví PVC. Tento typ srovnání není jistě bezvýznamný v absolutním měřítku. Nicméně se na rozdíl od společnosti Kem One nejednalo při koupi společnosti Vestolit a ani společnosti Vinnolit o podniky v obtížích. Kromě toho se tyto transakce týkaly celého podniku a nikoliv pouze zařízení a materiálu. Toto srovnání proto nelze v tomto konkrétním případě použít.

                  (216)

                  Komise dále požádala Francii, aby jí poskytla odhad hodnoty zastaveného majetku na základě čistých příjmů, které by jeho provozování mohlo přinést. Avšak Francie dodala odhad hodnoty podniku jako celku a nikoliv pouze zastaveného majetku. Pro určení budoucí hodnoty podniku v roce 2014, 2015 a 2016 Francie navíc zohledňuje investice na přeměnu elektrolytických zařízení v Lavéra, tedy zařízení, na jejichž financování přispěje půjčka z fondu FDES. Krátce řečeno, při určení výše jištění u půjčky z fondu FDES zohledňuje Francie hodnotu majetku, který bude modernizován díky stejné půjčce z fondu FDES. Toto ocenění proto nelze přijmout.

                  (217)

                  Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení neposkytla dále Francie žádný podklad, který by rozptýlil pochybnosti Komise ohledně stáří a nevýkonnosti či dokonce zastaralosti některých výrobních prostředků, kterých se týká zástava Francie.

                  (218)

                  Vzhledem k těmto skutečnostem je nutno přijmout konzervativní přístup, a pro určení výše odměny u půjčky z fondu FDES v souladu s tržními podmínkami považovat proto jištění za „nízká“ ve smyslu sdělení o referenčních sazbách z roku 2008.

                  (219)

                  Úroveň odměny. Komise uznává, že úroveň odměny vypočítaná podle metodiky založené na údajích společností Bloobmerg a Capital IQ (která vede k míře ve výši 20,95 %) nemůže vést ani k přibližnému odhadu skutečných tržních sazeb, protože nezohledňuje jištění a záruky. Žádná bankovní instituce ale neposkytla společnosti Kem One půjčku na stejném základě, jako ji poskytl stát.

                  (220)

                  Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 92 rozhodnutí o zahájení řízení, musí Komise bez existence uspokojivých a skutečných dostupných tržních údajů stanovit použitelnou sazbu podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, které upřesňuje: „[Tyto] referenční a diskontní sazby se používají jako náhrada tržní sazby k výpočtu grantového ekvivalentu podpory“.

                  (221)

                  Jak bylo prokázáno, jištění poskytnutá jako záruka u půjčky z fondu FDES nemohou být považována za vysoká, a nemohou proto odůvodnit uplatnění 400 bazických bodů, jak tvrdí Francie.

                  (222)

                  Francie dále nepředložila žádný nový podklad, který by umožnil odůvodnit, že skutečné provedení ozdravného plánu a závazek společnosti Kem One uplatňovat řádnou finanční správu nepředstavují obvyklé povinnosti a protiplnění restrukturalizačního opatření, nýbrž že naopak odůvodňují odměnu pod tržní sazbou.

                  (223)

                  Srovnání se smlouvou o fakturingu se [soukromým subjektem č. 2] je bezpředmětné, protože dlužníkem není společnost Kem One ale její dlužníci.

                  (224)

                  Vzhledem k finančním potížím společnosti Kem One je ji nutno podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 považovat za podnik s ratingem CCC. Podobně lze podle zmíněného sdělení považovat jištění za „nízká“. Při neexistenci skutečností, které by zpochybnily úrokové sazby uvedené ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, Komise soudí, že lze vypočítat úrokovou míru za tržních podmínek na základě tohoto sdělení a že tato míra dosahuje výše 10,53 % (0,53 % referenční sazby Francie v okamžiku poskytnutí půjčky + 1 000 bazických bodů).

                  (225)

                  Výše podpory. S ohledem na předchozí praxi Komise soudí, že výše podpory odpovídá rozdílu mezi úrokovou mírou vypočítanou podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 (10,53 %) a úrokovou mírou použitou Francií (3,5 %). U každé splátky (každoroční) se vypočítá rozdíl mezi na jedné straně výnosem ze skutečně uplatněné úrokové míry (3,5 %) u jistiny, již zbývá splatit, a na druhé straně výnosem z úrokové míry zvolené Komisí (10,53 %) u jistiny, již zbývá splatit. Takto získané částky (celkem sedm za sedm roků splácení půjčky) jsou následně valorizovány a sečteny, aby se dospělo k částce ve výši […] EUR.

            6.1.3.2.   Dotace (15 milionů EUR) a vratné zálohy (80 milionů EUR)

                  (226)

                  Dotace. Komise zastává názor, že dotace představuje hospodářské zvýhodnění, které by příjemce za tržních podmínek nezískal. Dotace je finančním nástrojem, jehož jistina není splatná a z něhož neplynou úroky, které by příjemce musel platit. Je proto vyloučeno, že by soukromý investor, který má finanční náklady a musí odměňovat svůj kapitál, souhlasil s financováním podniku pomocí dotací. Výše podpory se proto rovná celkové výši poskytnuté dotace, tj. výši 15 milionů EUR.

                  (227)

                  Vratné zálohy. Komise zaznamenává existenci určitých podmínek spojených s jejich poskytnutím, které by soukromý investor pravděpodobně nepožadoval. Jedná se zejména o podmínku ohledně zachování činnosti a pracovních míst v závodě v Lavéra po dobu pěti roků od provedení projektu, s výjimkou případu, kdy by to bylo zdůvodněno zachováním společnosti Kem One a po předchozím souhlasu státu. Nicméně povinnost vrácení potvrzuje, že tyto vratné zálohy lze pro potřeby tohoto rozhodnutí považovat za půjčku.

                  (228)

                  Pokud jde o výši podpory, musí Komise při neexistenci uspokojivých a skutečných tržních údajů (např. ohledně bankovního úvěru, který by byl skutečně poskytnut společnosti Kem One za stejných podmínek, za jakých jí byly poskytnuty vratné zálohy) stanovit použitelnou sazbu podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. Vzhledem k tomu, že se jedná o podnik v obtížích, je nutno považovat společnost Kem One podle zmíněného sdělení za podnik s ratingem CCC. Zálohy nejsou navíc jištěny žádnou zárukou. Úroková míra za tržních podmínek vypočítaná na základě sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 je proto 10,53 % (0,53 % referenční sazby Francie v okamžiku poskytnutí půjčky + 1 000 bazických bodů).

                  (229)

                  U první části vratných záloh (65 milionů EUR) se výše podpory rovná rozdílu mezi úrokovou mírou vypočítanou podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 (10,53 %) a úrokovou mírou použitou Francií (3,5 %), tj. částce 21,77 milionu EUR. Tyto vratné částky lze totiž při výpočtu aktualizované výše podpory považovat za půjčky, takže metoda výpočtu je podobná jako v případě výpočtu použitého u půjčky z fondu FDES. U každé splátky (každoroční) se vypočítá rozdíl mezi na jedné straně výnosem ze skutečně uplatněné úrokové míry (3,5 %) u částky, již zbývá splatit, a na druhé straně výnosem z úrokové míry zvolené Komisí (10,53 %) u částky, již zbývá splatit. Takto získané částky (celkem sedm za sedm roků splácení „půjčky“) jsou následně valorizovány a sečteny, aby se dospělo k částce ve výši 21,77 milionu EUR. Stejně tak se u druhé části vratných záloh (15 milionů EUR) rovná výše podpory rozdílu mezi úrokovou mírou vypočítanou podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 (10,53 %) a úrokovou mírou použitou Francií (10 %), tj. částce 1,64 milionu EUR.

                  (230)

                  Celkové hospodářské zvýhodnění v rámci tohoto opatření tak dosahuje výše […] EUR.

            6.1.3.3.   Případné odepsání daňových a sociálních pohledávek

                  (231)

                  Nejprve je nutno poznamenat, že ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Francie ujasnila, že částka daňových a sociálních pohledávek nedosahuje výše 42 milionů EUR, jak bylo uvedeno v oznámení, nýbrž výše […] EUR. Částka 42 milionů EUR totiž odpovídá částce velmi široce odhadnuté daňovou a sociální správou, jež byla prozatímně nahlášena v rámci řízení o nuceném vyrovnání zahájenému u obchodního soudu v Lyonu před podrobnou inventarizací skutečných pohledávek.

                  (232)

                  Pokud jde o dluhy vůči soukromým věřitelům, většina z nich byla odepsána ve výši minimálně 70 %.

                  (233)

                  V tomto ohledu je nutno analyzovat odepsání pohledávek [soukromým subjektem č. 3] a [soukromým subjektem č. 1] odděleně. Oba tito věřitelé jsou totiž jako obchodní partneři úzce spojeni se společností Kem One. […] a některé produkty závodu v Lavéra (monovinylchlorid, chlorovaná rezidua, chloroform) jsou pro [soukromý subjekt č. 1] zásadní z důvodu vertikální integrace výrobního řetězce fluorovaných plynů, do nějž jsou zapojeny závody v Lavéra, Saint-Aubain a Pierre-Bénite, které se všechny nacházejí na jihu Francie. Tyto produkty lze jen velmi obtížně nahradit ze vzdálenějších výrobních zdrojů. Pokud jde o [soukromý subjekt č. 3], jeho zařízení jsou propojena se zařízeními společnosti Kem One potrubím. Přitom neexistuje alternativní odbytiště pro výrobu etylénu v zařízení parního krakování [soukromého subjektu č. 3] v Lavéra, které by jeho výrobu stejně zhodnotilo.

                  (234)

                  Průmysloví partneři znají svého zákazníka a jsou nezbytní pro fungování podniku a jeho přetrvání. Mají proto zájem, aby zůstali do podniku zapojeni a přistoupili na odepsání pohledávek, a to na rozdíl od čistě finančního věřitele, jehož jediným cílem je získat zpět svou pohledávku. Vzhledem ke zvláštnímu postavení těchto dvou věřitelů nelze přijmout, že by průměrná úroveň odpisů pohledávek mohla být odhadnuta na výši […] %.

                  (235)

                  Všichni ostatní věřitelé, kteří souhlasili s odepsáním pohledávek, tak přesto učinili do výše 70 % (tj. 368 věřitelů v celkové částce 33,4 milionu EUR). Tito věřitelé neměli žádné výsady či jištění, a nenacházeli se proto v situaci srovnatelné se situací daňových a sociálních věřitelů. Protože Francie souhlasila s odepsáním […] % odepsatelných dluhů, překročila tím hranici, s níž soukromí věřitelé souhlasili.

                  (236)

                  Francie nicméně vysvětluje, že souhlas s odepsáním pohledávek ve výši […] EUR umožňuje vyhnout se případným ztrátám ve výši […] EUR. Avšak rozdíl ve výši […] EUR je málo významný v porovnání s okamžitě ztracenými částkami ve výši […] EUR, a to konkrétně vzhledem k nejistotě ohledně ztráty ve výši […] EUR. Toto řešení se proto nejeví jako řešení, které by přijal soukromý věřitel v tržním hospodářství.

                  (237)

                  Vzhledem k těmto skutečnostem se výše podpory rovná rozdílu mezi mírou odepsání pohledávek, již použila Francie ([…] % čili […] EUR), a mírou odepsání pohledávek ze strany soukromých investorů (70 % čili […] EUR), tzn. částce […] EUR.

            6.1.4.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

                  (238)

                  Opatření veřejné pomoci upřednostňují společnost Kem One tím, že jí poskytují dodatečné finanční prostředky, a zabraňují, aby musela ukončit svou činnost. Umožňují jí totiž uchovat si konkurenční postavení, které je silnější, než by bylo bez podpory. Představují proto ohrožení, že naruší hospodářskou soutěž mezi subjekty působícími v odvětví PVC a na trhu výroby chlóru a louhu sodného.

                  (239)

                  Tato různá odvětví se kromě toho vyznačují intenzivní obchodní výměnou mezi členskými státy na evropském území. Trh PVC je poměrně soustředěný: pět subjektů, mezi nimiž společnost Kem One, přestavuje 90 % trhu a společnost Kem One se řadí na třetí místo v žebříčku výrobců S-PVC. Komise již měla příležitost usoudit, že zeměpisné rozpětí tohoto trhu pokrývá přinejmenším severozápadní Evropu, což znamená, že se jedná o prostor s poměrně sourodými podmínkami hospodářské soutěže (18). Výhoda, již zkoumaná opatření poskytují podniku, který působí na trhu otevřenému hospodářské soutěži a poměrně soustředěnému, může proto narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

            6.1.5.   Závěr ohledně existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

                  (240)

                  Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospívá Komise k závěru, že všechna zkoumaná opatření představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU v celkové částce odpovídající 49,27 milionu EUR.

            6.2.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ S PLATNÝMI PRAVIDLY PRO STÁTNÍ PODPORU
      6.2.1.   Platný právní základ

                  (241)

                  Zákaz státní podpory stanovený v čl. 107 odst. 1 SFEU není absolutní ani bezpodmínečný. Konkrétně čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU představuje právní základ, který umožňuje považovat některé podpory za slučitelné s vnitřním trhem. V tomto konkrétním případě Komise soudí, že oznámené podpory ve výlučný prospěch společnosti Kem One mají za cíl obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku v obtížích.

                  (242)

                  Přestože nové pokyny vstoupily v platnost dne 1. srpna 2014, předmětné podpory budou analyzovány podle pokynů z roku 2004. V bodě 136 nových pokynů je totiž stanoveno, že opatření, jejichž oznámení Komise zaevidovala před dnem 1. srpna 2014, budou přezkoumána podle kritérií, která platila v okamžiku jejich oznámení. Protože předmětná opatření byla oznámena dne 30. července 2014 a zaevidována před dnem 1. srpna 2014, budou přezkoumána podle pokynů z roku 2004.

                  (243)

                  Je proto nutno analyzovat, zda lze zkoumaná opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 SFEU při použití kritérií uvedených v pokynech z roku 2004.

            6.2.2.   Způsobilost společnosti Kem One pro podpory na restrukturalizaci

                  (244)

                  V souladu s plánem pokračování v činnosti a ozdravení, který schválil obchodní soud v Lyonu, byla založena společnost K1, aby získala a držela cenné papíry společnosti Kem One. Společnost K1 tak zajišťuje hospodářskou návaznost se společností Kem One.

                  (245)

                  Komise nepopírá podmínky způsobilosti společnosti Kem One pro uplatnění pokynů z roku 2004, které uvádějí francouzské orgány. Společnost Kem One, která se nachází v řízení o nuceném vyrovnání ode dne 27. března 2013, splňuje kritéria uvedená v bodě 10 c) pokynů z roku 2004.

            6.2.3.   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti

                  (246)

                  V bodě 17 pokynů z roku 2004 je stanoveno, že „restrukturalizace bude oproti tomu vycházet z uskutečnitelného a vnitřně provázaného plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Restrukturalizace obvykle zahrnuje jeden nebo více následujících prvků: reorganizaci a racionalizaci činností podniky z hlediska lepší efektivnosti, což zpravidla znamená ukončení ztrátových činností; restrukturalizaci takových činností, které mohou být opět konkurenceschopné; a případně diverzifikace činností v rámci nových a životaschopných oblastí. Fyzickou restrukturalizaci obvykle doprovází i finanční restrukturalizace (kapitálové injekce, snížení dluhu). Restrukturalizační opatření v rámci působnosti těchto pokynů se však nemohou omezovat jen na finanční pomoc, která má vyrovnat minulé ztráty z minulosti, ale nezabývá se příčinami těchto ztrát“.

                  (247)

                  V bodě 34 a následujících pokynů z roku 2004 jsou upřesněny parametry, které musí mít plán restrukturalizace, aby zaručil slučitelnost poskytnuté podpory s pravidly pro státní podporu.

            6.2.3.1.   Náklady spojené s restrukturalizací

                  (248)

                  Během svého hlubšího šetření měla Komise možnost přezkoumat tvrzení, která Francie uvedla ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení, a to zejména otázku neexistence nákladů spojených s restrukturalizací počtu zaměstnanců. Francie ujasnila, že u [90–110] pracovních míst, která budou zrušena, dojde ve skutečnosti pouze k [35–45] odchodům z podniku. Společnost Arkema potvrdila, že převezme [25–35] zaměstnanců bez vyplacení odstupného, a pouze [1–15] zaměstnancům muselo být společností Kem One vyplaceno odstupné v celkové výši […] milionů EUR. Tato částka byla zahrnuta do výhledů odečtením z účtu zisků a ztrát na začátku období restrukturalizace. Ostatní zrušená místa se týkala dosud neobsazených pracovních míst.

                  (249)

                  Francie a společnost Kem One dále potvrdily, že restrukturalizace nevyvolá žádné dodatečné náklady.

            6.2.3.2.   Doba trvání restrukturalizace

                  (250)

                  Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení Francie vysvětlila, že období restrukturalizace začíná dnem 5. února 2014, tj. dnem převzetí činností společnosti Kem One novým akcionářem (převodem akcií holdingu Kem One Holding, který byl předchozí mateřskou společností společnosti Kem One, na společnost K1, která je holdingovou společností držitelkou cenných papírů společnosti Kem One). Konec období restrukturalizace je stanoven na den 31. prosince 2016, kdy bude realizován projekt SAM. K tomuto dni budou provedena všechna opatření plánu restrukturalizace.

                  (251)

                  Doba trvání plánu restrukturalizace je tak kratší než tři roky, což je v souladu s požadavkem uvedeným v bodě 35 pokynů z roku 2004, v němž je stanoveno, že doba trvání plánu restrukturalizace musí být „co nejkratší“. Plán restrukturalizace tak má umožnit obnovu ziskovosti společnosti Kem One v přiměřené lhůtě.

            6.2.3.3.   Realistická povaha scénářů návratu k životaschopnosti

                  (252)

                  V rozhodnutí o zahájení řízení si Komise kladla otázky ohledně věrohodnosti některých prvků scénářů obnovení dlouhodobé životaschopnosti, které Francie předložila. Zejména zaznamenala, že nominální scénář, pokud jde o ozdravění financí, počítá pouze s nízkým přebytkem na konci účetního období v roce 2020. V pesimistickém scénáři byly finanční výsledky horší, protože účty v roce 2020 vykazovaly zápornou částku ve výši [100–150] milionů EUR.

                  (253)

                  Zúčastněné strany převzaly ve velké míře pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení.

                  (254)

                  Komise konstatuje, že francouzské orgány v odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení poskytly nutná upřesnění a aktualizace ohledně původních předpokladů podnikatelského plánu.

                  (255)

                  Francie především potvrdila, že potřeba a získání bankovního úvěru ve výši [60–70] milionů EUR jsou pouze hypotetické a že k poskytnutí takového úvěru nedojde každopádně před rokem 2016. Vzhledem k nejistotě ohledně získání tohoto úvěru, jeho výši a podmínkám jeho poskytnutí se Komise domnívá, že v analýze obnovení životaschopnosti není zohlednění částky [60–70] milionů EUR poskytnuté tímto úvěrem příliš důležité. Francouzské orgány proto na žádost Komise sdělily účetní výhledy založené na pesimistických, středních a optimistických předpokladech bez zohlednění bankovního úvěru.

                  (256)

                  Komise dále zaznamenává, že investiční projekt spojený s restrukturalizací probíhá lépe, než se původně předpokládalo. Plánovaná výše investice [150–250] milionů EUR tak byla snížena o [15–25] milionů EUR. Rovněž její provedení bylo zkráceno a údajně se s ním počítá na čtvrté čtvrtletí roku 2016, tedy o čtyři až pět měsíců dříve než stanovená lhůta. Toto urychlení umožňuje uspořit odhadem [10–20] milionů EUR. Ve středním scénáři vykazují proto finance podniku zlepšení o částku [30–40] milionů EUR. V pesimistickém scénáři jsou finance podniku dotčeny ve stejné míře a dosahují negativní částky [70–80] milionů EUR.

                  (257)

                  Komise kromě toho konstatuje, že společnost Kem One zaznamenala v roce 2014 oproti roku 2013 celkový nárůst vyrobených a prodaných objemů o […] %, čímž se přiblížila historickým úrovním výroby z roku 2007 a 2008 a cílené úrovni stanovené v plánu restrukturalizace pro účetní období 2017 a 2018. Tento nárůst objemů výroby u PVC a louhu sodného vyplývá z postupného zavádění plánu restrukturalizace a neexistence technických závad ve výrobních závodech.

                  (258)

                  V důsledku nepřerušovaného klesání cen ropy v roce 2014, a tudíž také cen etylénu, spojeného s poklesem cen louhu sodného zaznamenala společnost Kem One větší snížení obratu, než se předpokládalo. Komise ale zaznamenává, že toto snížení obratu nevede ke zhoršení ziskových rozpětí podniku, protože ceny surovin nutných pro výrobu PVC klesají ve stejné míře a dokonce i více.

                  (259)

                  Na základě uvedeného dospívá Komise k závěru, že upřesnění podaná francouzskými orgány po rozhodnutí o zahájení řízení umožňují potvrdit důvěryhodnost obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Kem One. Plánovaná restrukturalizační opatření mají v souladu s požadavky pokynů z roku 2004 za cíl provést přechod společnosti Kem One k průmyslové struktuře, jež bude vertikálně více integrovaná, a tudíž účinnější z hlediska ziskovosti, a to díky projektu SAM a zvládnutí výrobních nákladů souvisejících se zásobováním surovinami.

            6.2.4.   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

                  (260)

                  V bodě 38 pokynů z roku 2004 se stanoví, že „s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, je třeba přijmout kompenzační opatření. Jinak bude podpora považována za podporu ‚v rozporu se společným zájmem‘, a proto neslučitelnou se společným trhem“. V bodě 39 pokynů z roku 2004 se upřesňuje, že „tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích“.

                  (261)

                  Cílem vyrovnávacích opatření je proto omezit dopad opatření podpory na trhy, na nichž příjemce působí, aniž by se tím ohrozila konkurenční struktura na těchto trzích a v konečných důsledcích ani životaschopnost příjemce.

            6.2.4.1.   Prodej aktiv není v tomto konkrétním případě vhodné vyrovnávací opatření

                  (262)

                  V bodě 40 pokynů z roku 2004 se upřesňuje, že by vyrovnávací opatření „měla být provedena zejména na trhu (trzích), kde bude mít daný podnik po restrukturalizaci významné postavení“. Jak je vysvětleno v části 2.1 tohoto rozhodnutí, společnost Kem One vyvíjí činnost hlavně na trhu PVC a konkrétněji na trhu základního S-PVC a E-PVC, na němž má poměrně významné postavení ve Francii a Itálii.

                  (263)

                  V bodě 39 pokynů z roku 2004 je ale upřesněno, že „[p]ři posuzování vhodnosti kompenzačních opatření vezme Komise v úvahu strukturu trhu a podmínky hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit, že žádné takové opatření nepovede ke zhoršení struktury trhu, například tím, že jeho nepřímým dopadem v bude vznik monopolu nebo neměnné oligopolní situace. Pokud některý členský stát může dokázat, že by taková situace nastala, měla by být kompenzační opatření navržena tak, aby ke vzniku takové situace nedošlo“.

                  (264)

                  Pokud jde o strukturu trhu, vyznačuje se trh PVC obecně potřebou vertikální integrace subjektů, aby mohly kontrolovat celý zhodnocovací řetězec a být konkurenceschopné. Komise v rámci rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV tak zdůraznila, že provozovatel musí mít autonomní a integrovanou výrobní strukturu.

                  (265)

                  V rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV musela Komise především posoudit existenci několika modelů podniku v odvětví PVC s odlišnou mírou integrace. V tomto ohledu zjistila, že modely podniku, které nenabízejí vertikální integraci od PVC až po chlór, představují v Evropě výjimku a že „the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry“ („současná konkurenční situace ukazuje, že úplná vertikální integrace představuje obecný trend v odvětví“).

                  (266)

                  Pokud jde o vytvoření „nepravé integrace“ propojením různých subjektů pomocí přednostních smluv o dodávkách, řada příkladů z minulosti, do nichž byla ostatně v některých případech zapojena společnost Kem One, potvrzují rizika spojená s takovou strukturou založenou na externích dodávkách klíčových surovin.

                  (267)

                  Význam vertikální integrace pro subjekty působící na trhu PVC byl potvrzen závazky, které ve věci Ineos/Solvay/JV navrhly oznamující strany a s nimiž Komise vyslovila souhlas. Tyto strany se totiž zavázaly prodat vertikálně integrované aktivum, aby zajistily svou životaschopnost na trhu a vyřešily potíže, jež Komise zjistila v oblasti hospodářské soutěže na trhu S-PVC.

                  (268)

                  V minulosti se dále několik nezávislých a vertikálně neintegrovaných výrobců PVC neúspěšně pokoušelo prosadit na trhu PVC.

                  (269)

                  Jakmile existuje zeměpisné rozptýlení mezi jednotkami vertikálního výrobního řetězce, náklady na přepravu monovinylchloridu jsou mimořádné vysoké z důvodu povahy tohoto produktu (zkapalněný, krajně toxický plyn), a to bez ohledu na zvažovaný způsob přepravy (přeprava po železnici, silnici či moři). Tyto vysoké dopravní náklady (přibližně 10 % hodnoty produktu) výrazně zhoršují situaci v případě nízkých ziskových rozpětí, jak uvedla Komise v bodě odůvodnění 1452 rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV: „As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about ‚prohibitive freight rates‘. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties“ („Pokud jde o dovoz z jiných oblastí, představují náklady na přepravu monovinylchloridu zřejmě hlavní překážku. IHS, světový informační podnik, který poskytuje mimo jiné měsíční a roční ukazatele, zprávy a informace o odvětví vinylu, hovoří o ‚nepřiměřených přepravních sazbách‘. Není to překvapivé, protože monovinylchlorid je nebezpečný chemický produkt, který se obtížně přepravuje, jak uznaly oznamující strany“).

                  (270)

                  Za zaznamenání navíc stojí, že se hlavní vyrovnávací opatření, jež navrhuje společnost Ineos, týká ukončení činností celého výrobního řetězce v Lavéra, a to včetně jednotek na jeho konci. Uvedené ukazuje, že všechny subjekty na trhu, a to včetně konkurentů společnosti Kem One, uznávají, že životaschopnost na trhu závisí na vertikální integraci.

                  (271)

                  Vyrovnávací opatření spočívající v prodeji jedné z jednotek na výrobu PVC společnosti Kem One (jako je závod v Balan či v Berre) se proto nejeví jako životaschopné řešení. Bez interního přístupu k výchozím produktům (chlór, etylén) by byl nabyvatel nucen uzavřít dohody o dodávkách se společností Kem One, čímž by se dostal do neudržitelného postavení jak z hlediska vlastní obchodní nezávislosti, tak z hlediska svých možností vykonávat skutečný konkurenční tlak. Kromě toho zbavit společnost Kem One jedné z jejích jednotek na konci řetězce by destabilizovalo celý výrobní řetězec podniku tím, že by její závody na výrobu chlóru a etylénu na začátku řetězce připravilo o interní odbytiště.

                  (272)

                  V rámci věci Ineos/Solvay/JV Komise zdůraznila nejistotu ohledně toho, zda společnost Kem One může představovat agresivního konkurenta společného podniku společností Ineos a Solvay vzhledem k potížím společnosti Kem One a nejistotě ohledně úspěšného provedení zkoumaného plánu restrukturalizace. Komise ale poznamenala, že omezení výrobních kapacit společnosti Kem One by se projevilo nárůstem podílu na trhu společného podniku společností Ineos a Solvay, zatímco provedení plánu restrukturalizace by mohlo mít za následek oslabení podněcování společnosti Kem One k výraznému zvýšení výroby v reakci na zvýšení cen společného podniku. Ve svém posouzení hospodářské soutěže na trhu po spojení přijala Komise konzervativní přístup, když usoudila, že společnost Kem One by si zachovala svou plnou konkurenční sílu (19).

                  (273)

                  Za těchto podmínek by přeměna struktury společnosti Kem One snížením jejích prodejů na trhu PVC nebo výraznou změnou rozsahu jejích činností ohrozila vyváženost trhu PVC, která se vytvořila následkem vzniku společného podniku společností Ineos a Solvay a provedením závazků přijatých stranami během vyšetřování transakce (20).

                  (274)

                  Přes provedení závazků přijatých v rámci rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV, které vedlo k odstranění vzájemného horizontálního překrývání společností Ineos a Solvay na trhu S-PVC v severozápadní Evropě, zůstává společný podnik společností Ineos a Solvay zdaleka nejdůležitějším subjektem na trhu s podílem ve výši [30–40] % v roce 2012. Uložit společnosti Kem One prodej aktiv by ji proto výrazně oslabilo a snížilo konkurenční tlak, který je schopna vykonávat na společný podnik společností Ineos a Solvay.

                  (275)

                  Vyrovnávací opatření, jež by spočívalo v rozdělení činností společnosti Kem One v oblasti S-PVC na dvě vertikálně integrované jednotky prodejem jednoho závodu na výrobu S-PVC (v Balan či v Berre) spolu se závodem vyrábějícím vstupní produkty (výrobní závod ve Fos-sur-Mer), by mělo tu přednost, že by zůstala zachována vertikálně integrovaná povaha výroby S-PVC. Takové řešení by ale připravilo společnost Kem One o přibližně […] % jejích činností v oblasti S-PVC a oslabilo její schopnost konkurovat společnému podniku společností Ineos a Solvay. Svým rozsahem by tak takové řešení mělo za následek, že by došlo k rozrušení struktury trhu S-PVC, která vyplynula ze vzniku společného podniku společností Ineos a Solvay, a závazky provedené za účelem odstranění potíží v oblasti hospodářské soutěže, jež toto spojení vyvolalo, a zajištění skutečné hospodářské soutěže na trhu S-PVC by se ukázaly jako nedostatečné.

                  (276)

                  Vyrovnávací opatření tohoto typu by vedlejším účinkem ohrozilo obnovení životaschopnosti společnosti Kem One. Takové opatření by se dále mohlo ukázat jako nepřiměřené jak z hlediska výše podpory získané podnikem (přibližně desetkrát nižší), tak z hlediska nákladů na restrukturalizaci (přibližně o 100 milionů EUR méně).

            6.2.4.2.   Neexistence dlouhodobé strukturální nadměrné kapacity na předmětném trhu

                  (277)

                  Zúčastněné strany trvaly na stavu nadměrné kapacity na evropském trhu PVC. Odvolávaly se proto na bod 42 pokynů z roku 2004, v němž se upřesňuje: „Pokud příjemce působí na trhu, který se dlouhodobě potýká s nadbytečnou strukturální kapacitou, jak je definován v rámci Víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkých investičních projektů, může se stát, že snížení kapacity podniku nebo omezení jeho působnosti na trhu bude muset dosáhnout míry až 100 %“.

                  (278)

                  V rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV Komise skutečně konstatovala stav nadměrné kapacity na evropském trhu PVC. Komise přesto trvá na dvou bodech:

                              —

                              Nebere za svou metodu výpočtu nadměrné kapacity, již použily společnost Ineos a anonymní podnik č. 1. Definice nadměrné kapacity totiž předpokládá, že průmyslová zařízení fungují stále na 100 % svých technických možností.

                              —

                              Rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV vychází z údajů za rok 2012.

                  (279)

                  Avšak od roku 2012 Komise konstatuje, že několik faktorů jasně naznačuje, že u nadměrné kapacity na evropském trhu PVC došlo k vývoji.

                  (280)

                  Výpočet nadměrné kapacity. Komise za prvé trvá na tom, že nadměrné kapacity sice v minulosti skutečně existovaly, avšak jejich rozsah zúčastněné strany zveličují. Skutečná výrobní kapacita subjektu působícího na trhu závisí v konečných důsledcích na sezónnosti prodeje (prodej S-PVC v Evropě vykazuje pokles v srpnu a prosinci). Plánované výrobní odstávky za účelem údržby, zpomalení výroby chlóru během zimního období a vysoké ceny za elektřinu mají za následek, že se výrobní kapacity využívají jen zřídka na 100 %. Průmyslová činnost při výrobě PVC se také vyznačuje občasnými výrobními poruchami a výpadky v zásobování surovinami. Volné kapacity nelze k tomu pouze sečíst vzhledem k faktorům zeměpisné rozptýlenosti a nezanedbatelným přepravním nákladům, a to jen v rámci Evropy.

                  (281)

                  Ve skutečnosti přesáhne skutečná výroba PVC na ročním základě jen zřídka hranici 90 % kapacit vykazovaných výrobci jako celkem.

                  (282)

                  Podle údajů FIDES (interní statistiky oboru) dosahovala v roce 2014 nominální výrobní kapacita PVC v západní a střední Evropě výše [6 000 000–7 000 000] tun a skutečně bylo vyrobeno [5 000 000–6 000 000] tun, což se rovná míře využití nominálních kapacit ve výši [80–90] %. Skutečná nadměrná kapacita je tak na tomto trhu v roce 2014 omezená. Komise kromě toho zaznamenává, že ve Spojených státech je míra využití výrobních kapacit S-PVC rovněž řádově ve výši 84,3 % (podle údajů IHS, jednoho z hlavních specializovaných analytiků na trhu společně s ICIS (Independent Chemical Information Services)).

                  (283)

                  Nadměrná kapacita trhu S-PVC. Od léta roku 2014 ovlivnilo nabídku na evropském trhu několik faktorů. Za prvé, pokles kurzu EUR provázený prudkým snížením cen ropy ve velké míře přispěl k růstu prodeje na vývoz (do Turecka, Indie a severní Afriky). Evropští výrobci mají totiž k těmto vývozním trhům snadný přístup: pro společnost Kem One tak představují náklady na přepravu S-PVC z její továrny v Berre do Turecka řádově […] EUR/t oproti […] EUR/t do Německa a severní Evropy. Celkový vývoz společnosti Kem One tak dosáhl během prvního čtvrtletí roku 2015 výše […] tisíce tun, což byl nárůst oproti stejnému období o rok dříve ([…] tisíc tun). Zpráva IHS z března roku 2015 zdůrazňuje tento vývoj situace evropských výrobců PVC. Uvádí, že v roce 2009 představoval vývoz výrobců S-PVC usazených v západní Evropě 19 % produkce oproti 30 % na konci roku 2014. Tento vývoj způsobuje rostoucí tlak na dostupné kapacity, tedy přesně opačný stav než je nadměrná kapacita na trhu, aniž by docházelo ke konkurenčnímu tlaku na společný podnik společností Ineos a Solvay. Tento tlak vedl na začátku roku 2015 k růstu prodejních cen. Pokles nabídky na evropském trhu kromě toho posiluje vyjednávací pozice výrobců PVC. Článek ICIS zveřejněný dne 10. dubna 2015 vychází z vlastní analýzy sdělení zákazníků o trhu a dospívá k tomuto zjištění: „One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements“ („Jeden kupující prohlásil, že evropský trh je ve stavu nízkých dovozů, výrobních potíží a růstu poptávky, a měsíc duben bude proto měsícem, během něhož budou výrobci moci překonat dlouhodobě vytvořené rekordy v oblasti zlepšení svých ziskových rozpětí“). Tento stav přivedl výrobce k tomu, že velkým zákazníkům přidělili kvóty a zvýšili prodejní ceny. Za těchto podmínek by rozprodání aktiv společnosti Kem One a/nebo trvalé snížení jejího prodeje pouze posílilo konkurenční postavení společného podniku společností Ineos a Solvay na úkor hospodářské soutěže na trzích mimo Evropu.

                  (284)

                  Komise z uvedeného dospívá k závěru, že zúčastněné strany ve své analýze stavu nadměrné kapacity na trhu dostatečně nezohlednily vývoj na trhu PVC, ke kterému došlo od rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV, zatímco tento vývoj může vést ke stavu, ve kterém strategicky zaměřený vývoz do třetích zemí a přesměrování výroby mohou v případě oslabení hospodářské soutěže vést k růstu cen poškozujícímu zákazníky v západní Evropě.

            6.2.4.3.   Vyrovnávací opatření, která Komise považuje za odpovídající

                  (285)

                  Úvodem je nutno poznamenat, že v bodě 39 pokynů z roku 2004 není uveden omezující seznam možných vyrovnávacích opatření, nýbrž jsou v něm pouze vyjmenována některá a priori přijatelná řešení, aniž by tím byla omezena možnost Komise zvolit vyrovnávací opatření, jež v tomto výčtu nejsou uvedena.

                  (286)

                  Po svém šetření dospěla Komise k závěru, že odpovídající vyrovnávací opatření jsou tato:

                              —

                              omezení horní hranice nominální výrobní kapacity chlóru ([600–700] tisíc tun za rok) a louhu sodného ([600–700] tisíc tun za rok kromě vlastní spotřeby), a to po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí;

                              —

                              omezení podílu společnosti Kem One na trhu S-PVC v oblasti severozápadní Evropy (Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Spojené království a Švédsko brané jako celek) (21) na výši [10–20] % objemu, a to po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí;

                              —

                              zákaz nabývat podíly či aktiva podniků na trzích produktů EHP, na nichž společnost Kem One působí, a to po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí. Tento zákaz se týká společnosti Kem One a každé fyzické či právnické osoby, která v současné nebo budoucí době bude v následujících […] rocích kontrolovat společnost Kem One ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (22).

                  (287)

                  Tato tři vyrovnávací opatření jsou takové povahy, že vyrovnají nepříznivé důsledky opatření podpory pro podmínky obchodování, protože zabrání společnosti Kem One, aby použila poskytnuté podpory na zvýšení své přítomnosti jak na trhu PVC, tak na ostatních trzích, na nichž vyvíjí činnost.

                  (288)

                  Omezení po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí horní hranice nominální výrobní kapacity chlóru ([600–700] tisíc tun za rok) a louhu sodného ([600–700] tisíc tun za rok kromě vlastní spotřeby) výrobních závodů ve Fos-sur-Mer a Lavéra. Již toto opatření znamená „snížení“ skutečné výroby chlóru o […] tisíc tun v porovnání se skutečnými výrobními kapacitami společnosti Kem One, jak se s nimi počítá po provedení projektu SAM. Současná míra využití kapacit na výrobu chlóru a louhu sodného je [80–90] % (míra ve výši [85–95] odpovídá běžné konkrétní míře využití se snížením o [5–15] % v důsledku mimořádné události, k níž došlo v závodě ve Fos-sur-Mer v červnu roku 2014). Využití výrobních kapacit na [90–100] % v roce 2015 a 2016 odpovídá výrobě […] tisíců tun za rok. Tato míra využití by měla stoupnout na [85–95] % po přeměně elektrolytických zařízení chlór/louh sodný provedené v závodě v Lavéra z důvodu v zásadě vyšší spolehlivosti, aby se dosáhlo skutečné výroby chlóru stanovené v podnikatelském plánu, tj. […] tisíc tun za rok. Je ale nutno poznamenat, že nový membránový elektrolyzér bude schopen vyrábět o [5–15] % více než je „nominální“ výroba ve výši […] tisíc tun za rok, a to zvýšením intenzity elektrického proudu z […] na […] kA/m2. Společnost Kem One si vybrala tuto technickou možnost a nákup odpovídajícího materiálu byl dojednán s dodavatelem, aby se v souladu s růstem trhu chlóru očekávaným v roce 2017 a následujících usnadnilo pozdější zvýšení úrovně výroby.

                  (289)

                  Zváží-li se všechna odbytiště chlóru společnosti Kem One, má tato společnost díky své výrobě na konci výrobního řetězce (S-PVC, emluze PVC, chlorované PVC a chlórmetany) dostatečné kapacity, aby spotřebovala výrobu chlóru ve výši […] tisíc tun za rok. Prognózy růstu společnosti Kem One ohledně poptávky po chlóru a louhu sodném v západní Evropě jsou k tomu řádově […] % a […] % za rok (23). Omezení výrobních kapacit proto společnosti Kem One zabrání, aby rozvíjela svou skutečnou výrobu chlóru až do výše [600–700] tisíc tun za rok, což by jí umožnilo přiblížit se vytížení všech jejích možných odbytišť, tj. maximalizovat míru využití svých aktiv následujících ve výrobním řetězci po výrobě chlóru. Omezení nominální kapacity na [600–700] tisíc tun chlóru za rok, tj. očekávaná skutečná výroba chlóru ve výši […] tisíc tun za rok, zbavuje nakonec společnost Kem One možnosti doprovázet růst trhu louhu sodného, což se projevuje ztrátou příležitostí ve výši přibližně […] % u růstu prodeje v roce […]. Podíl společnosti Kem One na trhu louhu sodného v západní Evropě, který je odhadován na [5–15] %, by se tím snížil na [5–15] %.

                  (290)

                  Toto opatření by dále znemožnilo společnosti Kem One rozšířit její odbytiště a zvýšit podíl na trhu v Evropě a/nebo při vývozu v případě derivátů chlóru, jako je S-PVC, E-PVC (čili emulze PVC), PVC-C (čili chlorované PVC), chlórmetany a v menším měřítku zkapalněný chlór. Ztráta příležitostí se pohybuje řádově ve výši […] tisíc tun chlóru za […]. Jako příklad lze uvést, že […] tisíc tun chlóru umožňuje vyrobit například […] tisíc tun S-PVC, díky čemu by se podíl na trhu společnosti Kem One mohl zvýšit z [10–20] % na [10–20] %, pokud se zohlední úroveň prodeje PVC společnosti Kem One ([…] tisíc tun za rok) a velikost trhu S-PVC, který je evropským výrobcům dostupný ([…] milionů tun).

                  (291)

                  Omezení po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí podílu společnosti Kem One a jejích současných a budoucích dceřiných společností na trhu S-PVC v oblasti severozápadní Evropy (Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Spojené království a Švédsko brané jako celek) na výši [10–20] % objemu (24). Pokud jde o S-PVC (včetně M-PVC čili „PVC hmoty“ ze Saint-Fons, které trh považuje za podobný produkt), společnost Kem One má nominální výrobní kapacitu […] tisíce tun za rok, což představuje […] % celkových výrobních kapacit v západní Evropě ([…] milionů tun za rok).

                  (292)

                  […]

                  (293)

                  Kombinace těchto průmyslových a obchodních opatření by měla vést k výraznému zvýšení objemů uváděných na trh v této zeměpisné oblasti (přibližně […] tisíc tun) tak, aby podíl podniku na trhu S-PVC v této oblasti dosáhl [10–20] %.

                  (294)

                  Komise se tak domnívá, že by omezení podílu na trhu společnosti Kem One na [10–20] % (v objemu) na trhu S-PVC […] v oblasti severozápadní Evropy ode dne přijetí tohoto rozhodnutí umožnilo zaručit, že společnost Kem One nevyužije opatření podpory v rámci své obchodní činnosti v této oblasti. Toto omezení umožní rovněž zmírnit důsledky podpory a zabránit riziku přílišného narušení hospodářské soutěže. Zahrnutí Francie, kde má společnost Kem One svou hlavní průmyslovou a obchodní základnu v oblasti S-PVC, do této zeměpisné oblasti k tomu odpovídá požadavkům judikatury ohledně vyrovnávacích opatření (25). Toto řešení nabízí rovněž výhodu v tom, že se zachová konkurenční tlak na společný podnik společností Ineos a Solvay, který je hlavním subjektem na trhu S-PVC v severozápadní Evropě (26), aniž by se přitom zablokoval stav hospodářské soutěže po nepřiměřeně dlouhou dobu.

                  (295)

                  Vzhledem k předcházejícímu Komise soudí, že tato dočasná omezení jsou pro zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže předmětnými podporami vhodnější opatření než prodej aktiv, protože se zachová konkurenční tlak na trhu S-PVC v severozápadní Evropě.

                  (296)

                  Zákaz akvizic. Tento zákaz se bude týkat nejen společnosti Kem One ale každé fyzické či právnické osoby, která v současné nebo budoucí době bude v následujících […] rocích kontrolovat společnost Kem One ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) o spojování podniků, v němž je upřesněno, že „se kontrola skládá z práv, smluv nebo jiných prostředků, které jednotlivě nebo společně a s ohledem na dané skutečnosti nebo právní předpisy poskytují možnost rozhodujícího vlivu v určitém podniku, zejména: a) vlastnickými právy nebo právem užívání celého nebo části majetku podniku; b) právy nebo smlouvami, poskytujícími rozhodující vliv na složení, hlasování nebo rozhodování orgánů podniku“. Společnost Kem One a ani entity, které ji ovládají, tak nebudou moci zneužít podpory poskytnuté Francií a využít je k posílení svého vlivu na trhu na úkor subjektů, které veřejnou pomoc nedostaly.

                  (297)

                  Zákaz se nebude týkat akvizic, které i) jsou nutné pro obnovení životaschopnosti společnosti Kem One a ii) nepředstavují obcházení povinnosti omezit důsledky podpory na striktní minimum nutné pro splnění cílů plánu restrukturalizace společnosti Kem One. K akvizici nebude moci dojít, dokud Komise neusoudí, že jsou splněny podmínky stanovené v bodech i) a ii). Úmysl provést akvizici a podklady umožňující Komisi posoudit, že jsou tyto podmínky splněny, se Komisi sdělí v přiměřené lhůtě.

            6.2.4.4.   Kontrola a pololetní zprávy

                  (298)

                  V bodě 49 pokynů z roku 2004 se stanoví: „Komise musí mít možnost se ujistit o tom, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, a to prostřednictvím pravidelných podrobných zpráv zasílaných dotčeným členským státem“.

                  (299)

                  V tomto konkrétním případě vzhledem k dotčené výši podpory, povaze vyrovnávacích opatření nutných pro zajištění slučitelnosti podpory s pravidly pro státní podporu, cíli zajistit obnovení životaschopnosti společnosti Kem One a stavu hospodářské soutěže na předmětném trhu se Komise domnívá, že je nutno, aby jí Francie předávala pololetní zprávy s těmito informacemi:

                              —

                              řádné provádění plánu restrukturalizace s upřesněním ohledně plnění cíle obnovení životaschopnosti společnosti Kem One;

                              —

                              skutečné omezení nominální kapacity na výrobu chlóru a louhu sodného v závodech ve Fos-sur-Mer a Lavéra;

                              —

                              skutečné omezení podílu společnosti Kem One na trhu S-PVC v oblasti severozápadní Evropy (Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Spojené království a Švédsko brané jako celek) na výši [10–20] % objemu;

                              —

                              neexistence akvizic podílů či aktiv podniků na trzích produktů EHP, na nichž společnost Kem One působí;

                              —

                              stav hospodářské soutěže na trzích PVC a na nákupních a odbytových trzích v EHP se zahrnutím zejména podílů subjektů na trhu a jejich výrobních kapacit, změn ve struktuře trhů, vývoje cen a každého dalšího údaje užitečného pro správné pochopení Komise.

                  (300)

                  Tyto zprávy se podávají po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí. První zprávu dostane Komise šest měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

                  (301)

                  Pokud jde o zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěž vyvolanému opatřeními podpory, Komise závěrem soudí, že se vzhledem k přítomnosti společného podniku společností Ineos/Solvay/JV, který je na trhu S-PVC mnohem silnějším subjektem, vzhledem ke skutečnosti, že by přísnější vyrovnávací opatření formou prodeje aktiv uvedená v bodě 39 pokynů z roku 2004 představovala riziko ohrožení životaschopnosti společnosti Kem One a oslabila její konkurenční sílu, což by bylo škodlivé pro konkurenční strukturu a výkonnost trhu, a vzhledem k tomu, že vyrovnávací opatření zkoumaná v této části 6.2.4 tohoto rozhodnutí mohou v okolnostech tohoto případu dostatečně zmírnit důsledky pro hospodářskou soutěž vyvolané podporou a představují vhodnou nápravu jejího narušení a budou posuzována v pravidelných zprávách společně se stavem hospodářské soutěže, jedná o odpovídající vyrovnávací opatření.

            6.2.5.   Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory

                  (302)

                  V bodě 43 pokynů z roku 2004 je stanoveno, že „[v]ýše a míra podpory se musí omezit na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace s ohledem na stávající finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či společníků nebo obchodní skupiny, ke které náleží“. V bodě 44 pokynů je upřesněno, že „[n]ásledující příspěvky na restrukturalizaci bude Komise za normálních okolností považovat za přiměřené: […] 50 % pro velké podniky“.

                  (303)

                  Podklady získané po zahájení řízení neumožnily odůvodnit, že do vlastního příspěvku společnosti Kem One byl zahrnut úvěr ve výši [60–70] milionů EUR. Francie totiž potvrdila hypotetickou a nejistou povahu úvěru, přičemž zdůraznila, že k němu v žádném případě nedojde před rokem 2016. Tento úvěr proto nesplňuje podmínku skutečné účinnosti vlastního příspěvku příjemce, jež je upřesněna v pokynech z roku 2004. Komise proto soudí, že jeho zohlednění ve výpočtu není odůvodněné.

                  (304)

                  Šetření Komise ukázalo, že prostředky, které je nutno zohlednit ve výpočtu vlastního příspěvku společnosti Kem One k restrukturalizačním nákladům, jsou tyto:

                     Tabulka 4

                     Zdroje soukromých příspěvků zahrnutých do plánu restrukturalizace – podle Komise

                              Zdroj příspěvku

                              Částka (v mil. EUR)

                              Samofinancování společnosti Kem One

                              [10–20]

                              Financování [soukromý subjekt č. 1]

                              [35–45]

                              Financování [soukromý subjekt č. 2]

                              [55–65]

                              Navýšení kapitálu nabyvateli

                              10

                              Vyrovnání pohledávek [soukromý subjekt č. 6]

                              [0–10]

                                 Celkem

                                 133,4

                                 Zdroj: Komise.

                  (305)

                  Během šetření se objevilo několik nových skutečností. Pokud jde nejprve o samofinancování společnosti Kem One, k dnešnímu dni vložila společnost do projektu modernizace pouze částku 18 milionů EUR. Hypotetická povaha úhrady zůstatku znemožňuje, aby tyto částky bylo možno označit za vlastní příspěvek. Dále fakturing [soukromého subjektu č. 2] dosahuje po jednání mezi společností Kem One a [soukromým subjektem č. 2] nakonec výše [55–65] milionů EUR (oproti původně plánované výši [40–50] milionů EUR).

                  (306)

                  Náklady na restrukturalizaci se odhadují na 222 milionů EUR. Vlastní příspěvek společnosti Kem One k této restrukturalizaci tak představuje 60 % restrukturalizačních nákladů.

                  (307)

                  Lze proto dospět k závěru, že je podpora omezena na minimum, aniž by bylo nutno vyslovit se k povaze odepsání pohledávek, na něž přistoupili soukromí věřitelé.

            6.2.6.   Zásada „jednou a dost“

                  (308)

                  Podle bodu 72 a následujících pokynů z roku 2004 lze podporu na restrukturalizaci poskytnout podniku pouze jednou za období deseti roků.

                  (309)

                  Francie ve svém oznámení upřesnila, že společnost Kem One a ani skupina, ke které náleží, nebyly již v minulosti příjemci podpory na záchranu či na restrukturalizaci.

                  (310)

                  Zásada „jednou a dost“ byla proto dodržena.

            7.   ZÁVĚR

                  (311)

                  Komise soudí, že lze předmětná opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU za podmínky, že budou dodržena vyrovnávací opatření uvedená v části 6.2.4.3 tohoto rozhodnutí a že zprávy stanovené v části 6.2.4.4 tohoto rozhodnutí budou předkládány Komisi ve stanovených lhůtách,

            PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch společnosti Kem One SAS (dále jen „Kem One“) formou i) půjčky z fondu Fonds de Développement Economique et Social, ii) dotace a vratných záloh a iii) případného odepsání daňových a sociálních pohledávek, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
      Článek 2
      1.   Francie zajistí, že nominální výrobní kapacita chlóru ([600–700] tisíc tun za rok) a louhu sodného ([600–700] tisíc tun za rok kromě vlastní spotřeby) společnosti Kem One v závodech ve Fos-sur-Mer a Lavéra zůstane stejná po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí;
      2.   Francie zajistí, že podíl společnosti Kem One na trhu S-PVC v severozápadní Evropě (Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Spojené království a Švédsko brané jako celek) nepřesáhne [10–20] % po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
      3.   Francie zajistí, že společnost Kem One a kterákoli fyzická či právnická osoba, která kontroluje nebo bude kontrolovat společnost Kem One, neprovede v období […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí akvizice podílů či aktiv podniků na trzích produktů Evropského hospodářského prostoru (EHP), na nichž společnost Kem One působí, to po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
      Zákaz stanovený v tomto odstavci se nevztahuje na akvizice:

                  a)

                  které jsou nutné pro návrat společnosti Kem One k životaschopnosti a

                  b)

                  které nepředstavují obcházení povinnosti omezit důsledky podpory na striktní minimum nutné pro splnění cílů plánu restrukturalizace společnosti Kem One.

            Úmysl provést akvizici uvedenou v tomto odstavci a podklady umožňující Komisi posoudit, zda jsou splněny podmínky stanovené v písmenu a) a b), se Komisi sdělí v přiměřené lhůtě. K akvizici nebude moci dojít, dokud Komise neusoudí, že jsou tyto podmínky splněny.
      Článek 3
      Francie podává Komisi pololetní zprávy s těmito údaji:

                  a)

                  řádné provádění plánu restrukturalizace s upřesněním ohledně plnění cíle obnovení životaschopnosti společnosti Kem One;

                  b)

                  každou vhodnou informaci ohledně dodržování podmínek uvedených v článku 2, a to zejména ohledně vývoje podílu společnosti Kem One na trhu určeného v odstavci 2 uvedeného článku;

                  c)

                  stav hospodářské soutěže na trzích PVC a na nákupních a odbytových trzích v EHP se zahrnutím zejména podílů subjektů na trhu a jejich výrobních kapacit, změn ve struktuře trhů, vývoje cen a každého dalšího údaje užitečného pro správné pochopení Komise.

            Tyto zprávy se podávají po dobu […] ode dne přijetí tohoto rozhodnutí. První zprávu dostane Komise šest měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
      Článek 4
      Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
      Článek 5
      Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

         V Bruselu dne 28. července 2015.

               Za Komisi

            Margrethe VESTAGER

               členka Komise

         (1)  Úř. věst. C 460, 19.12.2014, s. 40.

         (2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

         (*)  Důvěrné informace

         (3)  Viz zejména rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2014, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc M.6905 – INEOS/Solvay/JV) (dále jen „rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV“).

         (4)  Chlór slouží k výrobě monovinylchloridu, který se zase používá pro výrobu PVC.

         (5)  […].

         (6)  Úřední věstník Francouzské republiky č. 279, 1.12.2004, s. 20468.

         (7)  Podle definice zvolené institutem Institut national de la statistique et des études économiques (Národní institut pro statistiku a hospodářské studie) se podnikem střední velikosti rozumí podnik s 250 až 4 999 zaměstnanci a buď obratem nepřesahujícím 1,5 miliardy EUR nebo celkovým hospodářským výsledkem nepřesahujícím 2 miliardy EUR. Za podnik střední velikosti se rovněž považuje podnik s méně než 250 zaměstnanci, ale s obratem přesahujícím 50 milionů EUR a celkovým hospodářským výsledkem přesahujícím 43 milionů EUR.

         (8)  „O podstatné úpravě cílů nebo prostředků plánu může rozhodnot pouze soud, a to na žádost dlužníka nebo na základě zprávy komisaře pověřeného dohledem nad plněním plánu. Pokud situace dlužníka umožňuje podstatnou úpravu plánu ve prospěch věřitelů, může podání k soudu vyjít od komisaře pověřeného dohledem nad plněním plánu“.

         (9)  Rozhodnutí o upsání této půjčky bude přijato na základě peněžních toků vytvořených společností Kem One v roce 2014 a 2015.

         (10)  „Pokud se žádost o povolení týká kategorizovaného zařízení, jež má být umístěno na novém místě a může kvůli nebezpečí výbuchu či emisí škodlivých látek představovat výrazné riziko pro zdraví či bezpečnost okolního obyvatelstva a životního prostředí, může být uloženo plnění veřejně prospěšných povinností ohledně užívání půdy a také provádění prací podléhajících stavebnímu povolení“.

         (11)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 2.

         (12)  Uplatněním navýšení o 650 bazických bodů u úrovně jištění označenou za běžnou a o 1 000 bazických bodů u úrovně jištění označenou za nízkou.

         (13)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

         (14)  Zaměstnavatelské odvody ve výši […] EUR + daně a poplatky ve výši […] EUR + odvody režimu povinného pojištění dlužné skupině Malakoff Médéric ve výši […] EUR.

         (15)  Podíl ve výši […] % na neodepsaných dluzích, tj. […] EUR, + neodepsatelné dluhy, tj. […] EUR, + sociální dluhy vytvořené po řízení o nuceném vyrovnání, tj. 13 milionů EUR.

         (16)  Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1.

         (17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

         (18)  Rozhodnutí Komise ze dne 26. července 2011 ve věci M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets. Viz rovněž rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV.

         (19)  Viz bod odůvodnění 805, 828 a 838 rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV.

         (20)  Komise tak dne 9. června 2015 povolila nabytí některých podniků společnosti Ineos v odvětví „vinylchloridů“ společností ICIG a schválila ji jako nabyvatele aktiv postoupených v souvislosti s vytvořením společného podniku (IP/15/5147).

         (21)  Viz bod odůvodnění 403 rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV.

         (22)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků („nařízení ES o spojování podniků“) (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

         (23)  Historie posledních deseti roků zřejmě dokládá, že poptávka po louhu sodném, jehož využití je mimořádně rozmanité, roste v míře, jež se velmi blíží míře růstu HDP, zatímco míra růstu poptávky po chlóru roste v míře jen mírně nižší.

         (24)  Protože objemy prodeje v zeměpisné oblasti jsou ve statistikách oboru zaznamenány s určitým zpožděním a nezávisí pouze na společnosti Kem One a protože dodržení hraniční hodnoty může vyžadovat poměrně rychlá upravení obchodní politiky přerozdělením prodejů v rámci pokryté zeměpisné oblasti, je nutno zvolenou hraniční hodnotu podílu na trhu regulovat. Pokud tak podíl na trhu překročí o 10 % horní hranici stanovenou v tomto rozhodnutí, bude tato hranice považována za nepřekročenou, pokud příjemce obnoví svůj podíl na trhu ve výši 11 % v maximální lhůtě jednoho roku od první pololetní zprávy, která informuje o tomto překročení.

         (25)  Věc T-115/09 a T-116/09 – Electrolux a Whirlpool v. Komise. EU:T:2012:76, body 50 až 58.

         (26)  Viz bod odůvodnění 403 a následující rozhodnutí ve věci Ineos/Solvay/JV.