title: 2006/826/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2006 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie v rozpočtovém roce 2004

text:
               6.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 340/80

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 27. dubna 2006
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie v rozpočtovém roce 2004
   (2006/826/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie v rozpočtovém roce 2004 (1),

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi střediska (2),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 14. března 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této Smlouvy,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (4), a zejména na článek 12a tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0096/2006),

               1.

               uděluje řediteli Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie absolutorium za plnění rozpočtu v rozpočtovém roce 2004;

               2.

               uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            předseda

         Julian PRIESTLEY

            generální tajemník

      (1)  Úř. věst. C 269, 28.10.2005, s. 48.

      (2)  Úř. věst. C 332, 28.12.2005, s. 97.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).


title: 2013/627/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o uzavření účtů společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 308/373

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 17. dubna 2013
   o uzavření účtů společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2011
   (2013/627/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2011,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi společného podniku (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 12. února 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR) (4), a zejména na článek 4b tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0101/2013),

               1.

               schvaluje uzavření účtů společného podniku SESAR za rozpočtový rok 2011;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli společného podniku SESAR, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 6, 10.1.2013, s. 46.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

      ze dne 17. dubna 2013
      o udělení absolutoria za plnění rozpočtu agentur Evropské unie na rozpočtový rok 2011: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur Evropské unie
      EVROPSKÝ PARLAMENT,

                  —

                  s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. listopadu 2011 o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rozpočtový rok 2009 (COM(2011) 736) a na doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise (SEC(2011) 1350 a SEC(2011) 1351),

                  —

                  s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady EU a Evropské komise o decentralizovaných agenturách z 19. července 2012,

                  —

                  s ohledem na společný postoj o decentralizovaných agenturách EU, který je přílohou společného prohlášení ze dne 19. července 2012,

                  —

                  s ohledem na plán opatření přijímaných na základě společného přístupu k decentralizovaným agenturám EU, který přijala Komise v prosinci 2012,

                  —

                  s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropské agentury – cesta vpřed“ (COM(2008) 135),

                  —

                  s ohledem na své usnesení ze dne 10. května 2012 o udělování absolutoria za rok 2010: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur EU (1),

                  —

                  s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanovuje finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanovují finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanovuje finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na článek 96 tohoto nařízení,

                  —

                  s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 15/2012 nazvanou „Řešení střetu zájmů ve vybraných agenturách EU“,

                  —

                  s ohledem na jednotlivé výroční zprávy (5) Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky decentralizovaných agentur za rozpočtový rok 2011,

                  —

                  s ohledem na svou studii nazvanou „Možnost a proveditelnost zřízení společných podpůrných služeb pro agentury EU“, jež byla vydána dne 7. dubna 2009,

                  —

                  s ohledem na své prohlášení ze dne 18. května 2010 o úsilí EU v boji proti korupci (6), na své usnesení ze dne 15. září 2011 o úsilí EU v boji proti korupci (7) a na sdělení Komise o boji proti korupci v EU (COM(2011) 308),

                  —

                  s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

                  —

                  s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0118/2013),

                  A.

                  vzhledem k tomu, že toto usnesení obsahuje pro každý ze subjektů ve smyslu článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 připomínky horizontální povahy, které doprovázejí rozhodnutí o udělení absolutoria v souladu s článkem 96 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 a článkem 3 přílohy VI jednacího řádu Evropského parlamentu;

                  B.

                  vzhledem k tomu, že v průběhu minulého desetiletí došlo k trojnásobnému nárůstu počtu agentur (z deseti v roce 2001 na 30 v roce 2011);

         Obecné otázky

                  1.

                  zdůrazňuje význam úkolů, které agentury vykonávají, a jejich přímý vliv na každodenní život občanů, zejména pokud jde o kvalitu léčiv, bezpečnost potravin, bezpečnost letecké dopravy či kontrolu ohnisek infekčních chorob; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je nanejvýš důležité, aby byly agentury nezávislé, zejména pokud jde o regulační agentury a agentury, jež jsou pověřeny shromažďováním nezávislých informací; připomíná, že agentury byly zřízeny především za účelem provádění nezávislého odborného nebo vědeckého hodnocení;

                  2.

                  připomíná, že v červenci 2012 konečně Parlament, Rada a Komise po třech letech analýz a vyjednávání přijaly společný přístup – politickou dohodu ohledně vedení a reformy agentur v budoucnosti; vítá uzavření této dohody, vyjadřuje však politování nad tím, že nestanovila postupy rozhodování ohledně provádění navržených opatření, ani ujednání pro dohled nad tímto postupem ze strany Parlamentu;

                  3.

                  vítá zprávy Účetního dvora a zejména jeho snahu o splnění žádostí Parlamentu týkajících se lepšího provádění auditů a usnadnění procesu udělování absolutoria;

                  4.

                  s uspokojením konstatuje, že auditní zprávy Účetního dvora nyní obsahují ve srovnání se zprávami z předcházejících let podrobnější informace; vybízí Účetní dvůr, aby ve stejném duchu pokračoval i v budoucnu a dále rozvíjel prvky auditu výkonnosti, a to jak ve svých několika výročních zprávách o auditu, tak i ve svých zvláštních zprávách; žádá Účetní dvůr, aby umožňoval diskuze, při nichž by byly vyslechnuty obě strany, kdykoliv si to agentury přejí, a aby jeho zprávy obsahovaly více informací a byly transparentnější, například tak, že řádně oznámí případy, kdy daná agentura sama odhalila problém a oznámila jej Účetnímu dvoru, a rovněž tím, že ještě jasněji označí případy, k nimž byly učiněny výhrady;

                  5.

                  připomíná všem agenturám jejich povinnost předložit orgánu příslušnému pro udělení absolutoria zprávu vypracovanou jejich ředitelem, v níž by byl uveden počet a druh vnitřních auditů provedených interním auditorem, poskytnutá doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení, jak stanovuje čl. 72 odst. 5 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002;

                  6.

                  vyzdvihuje dobrou spolupráci mezi příslušným výborem a sítí agentur Unie (dále jen „síť agentur“), která je fórem pro koordinaci, výměnu informací a přijímání společných postojů ve věci společných zájmů agentur, a vybízí k upevnění této sítě; s uspokojením konstatuje, že ředitelé agentur, kteří byli kontaktováni v rámci každoročního postupu udělování absolutoria, byli vždy k dispozici a stavěli se k dané věci vstřícně; s překvapením vzal na vědomí dopis zaslaný sítí agentur dne 19. října 2012, v němž žádá Parlament, aby „se opět vrátil ke své praxi z předchozích let“; naopak vybízí síť agentur, aby podpořila změny, které Parlament požadoval v rámci předchozích zpráv o udělování absolutoria s cílem zlepšit opatření v oblasti řízení, transparentnosti a boje proti střetu zájmů ve prospěch spotřebitelů a daňových poplatníků, a očekává, že tyto změny podpoří;

                  7.

                  zdůrazňuje, že je nutné se soustředit na účinnost a transparentnost postupu udělování absolutoria, a vybízí všechny zúčastněné strany (Účetní dvůr, Radu, agentury a síť agentur), aby k udělování absolutoria přistupovaly v souladu s uvedenými skutečnostmi; zdůrazňuje, že kladení většího důrazu na výkonnost by v žádném případě nemělo být na úkor správnosti a řádného finančního řízení;

                  8.

                  v této souvislosti poukazuje na vztah mezi velikostí administrativy a výsledky agentur; je přesvědčen o tom, že aby agentury fungovaly co nejúčinněji a aby byly co nejlépe využity jejich zdroje, musejí co nejvíce usilovat o synergické působení, vyměňovat si osvědčené postupy a služby na základě zeměpisné blízkosti nebo relevantnosti; domnívá se, že by mělo dojít rovněž ke zlepšení, rozšíření a usnadnění přístupu ke službám poskytovaným Komisí;

                  9.

                  navrhuje, aby byly finanční předpisy, které se vztahují na agentury, zjednodušeny, čímž by se umožnilo snížení nákladů agentur spojených s administrativními pracovníky; vyzývá Komisi, aby za tímto účelem předložila příslušné návrhy a vedla agentury k tomu, aby v rámci náboru zaměstnanců volily zjednodušenou variantu, jestliže standardní postup svým pojetím vyhovuje spíše větším organizacím a pro danou agenturu by představoval nadměrnou zátěž;

                  10.

                  se znepokojením konstatuje, že Účetní dvůr zjistil v mnoha případech řadu nesrovnalostí, které se týkají několika agentur, zejména pokud jde o:

                              —

                              přenosy finančních prostředků, které nejsou podloženy závazky nebo které se jeví jako nadměrně vysoké,

                              —

                              chybějící transparentnost nebo nedůslednost při náboru,

                              —

                              zadávání veřejných zakázek a správu smluv,

                              —

                              potenciální střety zájmů, a to i na úrovni správních rad;

                  11.

                  v této souvislosti bere na vědomí odpověď sítě agentur; vítá koordinovanou činnost agentur a jejich úmysl zabývat se problémy, na něž Účetní dvůr upozornil, a naléhavě vyzývá síť agentur i jednotlivé agentury, aby orgán příslušný k udělení absolutoria informovaly o pokroku při provádění konkrétních opatření k nápravě nedostatků zjištěných Účetním dvorem a Parlamentem v rámci udělování absolutoria za rozpočtový rok 2010; zdůrazňuje skutečnost, že odpovědnost nesou jednotliví výkonní ředitelé a správní rady agentur;

                  12.

                  naléhavě žádá síť agentur i jednotlivé agentury, aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria podaly zprávu o pokroku při realizaci těchto plánů a opatření, aby bylo možné vyhodnotit, zda se na základě zvoleného přístupu podařilo vyřešit přetrvávající problémy, na něž upozornil Účetní dvůr a společný přístup, a dále aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria předložily zprávu o jednotlivých i společných opatřeních reagujících na zjištění Účetního dvora a o jejich výsledcích;

                  13.

                  zdůrazňuje, že agentury již nějakou dobu požadují větší flexibilitu pravidel, která pro ně platí v rámci finančního nařízení; uznává, že většina těchto pravidel je nepřiměřená a nevhodná nejen s ohledem na velikost a cíle většiny agentur, ale také na jejich charakteristiku; domnívá se, že zjednodušení finančních a statutárních pravidel vztahujících se na agentury by zlepšilo jejich účinnost, snížilo jejich náklady a vyřešilo řadu problémů, na které upozornil Účetní dvůr;

                  14.

                  konstatuje, že některé agentury v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jsou operačními agenturami, takže se plnění jejich rozpočtu odvíjí i od externích faktorů, které by měly být zohledněny při sestavování rozpočtu;

         Rozpočtové a finanční řízení

                  15.

                  opakuje, že zásada ročního rozpočtu je jednou ze tří základních účetních zásad (jednotnost, roční rozpočet a vyrovnanost), které jsou naprosto nezbytné k zajištění účinného plnění rozpočtu Unie; podotýká, že decentralizované agentury si nepočínají vždy plně v souladu s touto zásadou;

                  16.

                  připomíná agenturám, že je i nadále nutné řešit problém přenosů finančních prostředků do dalšího roku; bere na vědomí vyjádření agentur, v nichž vysvětlují, jak je obtížné zabránit přenosům operačních výdajů do dalšího roku; je nicméně přesvědčen o tom, že v řadě případů lze najít prostor pro zlepšení, zejména bude-li zajištěna lepší správa prostředků na závazky na základě skutečných potřeb, lepší interní plánování a prognózy obecných příjmů, bude-li přísněji uplatňována rozpočtová kázeň a bude-li prováděna pravidelná kontrola výdajů; vyzývá agentury, aby posoudily své interní administrativní postupy, a snížily tak administrativní zátěž, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek a přijímání nových zaměstnanců; domnívá se, že Komise i Účetní dvůr by měly v tomto směru agenturám poskytnout účinnou pomoc;

                  17.

                  poukazuje na to, že v některých případech je třeba zlepšit interní plánování, což od agentur vyžaduje, aby pracovaly na zdokonalení svých postupů; současně si uvědomuje, že za určitých okolností a s patřičným odůvodněním (například že platby nebylo možné uhradit ve smluvním roce) by tato skutečnost měla být transparentním způsobem zmíněna v příslušné zprávě Účetního dvora; domnívá se, že pouze tak lze skutečně vyhodnotit, zda je přenos finančních prostředků do dalšího roku příliš vysoký, či nikoli;

                  18.

                  v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba přihlížet k hierarchii norem, a je přesvědčen o tom, že středem zájmu by měla být zásada řádného finančního řízení; poukazuje však na to, že platné finanční předpisy neřeší problém, který vzniká v případě agentur, jejichž financování je založeno na poplatcích, a vyzývá Komisi, aby při příští revizi finančních předpisů týkajících se agentur navrhla řešení tohoto problému; poukazuje na to, že finanční nařízení není uzpůsobeno ani agenturám, které mají přebytky, a že je velmi důležité zvážit v rámci revize možnosti, jak tento problém vyřešit, například vytvořením omezeného rezervního fondu;

                  19.

                  očekává, že v návaznosti na zprávu Parlamentu o udělení absolutoria v roce 2010 a jeho zprávu o srovnávání agentur bude Účetní dvůr ve své roli externího auditora konzultovat síť agentur a vytvoří otevřeně přístupný a transparentní postup srovnávání agentur a sestavení jejich pořadí, přičemž použije významné ukazatele z oblasti řádného finančního a rozpočtového řízení, nízkých nákladů na správu a účinné provozní efektivity a veškeré podkladové údaje poskytne ve snadno dostupném formátu (např. ve formě excelových souborů nebo souborů CVS);

                  20.

                  se znepokojením konstatuje, že u některých agentur byla jako nedostatek označena nízká rozpočtová flexibilita, z čehož vyplývá, že při dostatečné flexibilitě mezi jednotlivými hlavami rozpočtu by bylo možné dosáhnout úspor; vyzývá Komisi, aby se na tuto situaci důkladně zaměřila a předložila návrhy řešení dané problematiky;

                  21.

                  konstatuje, že v průběhu roku probíhá v agenturách řada nejrůznějších auditů a kontrol, které často nejsou naplánovány v pravidelných rozestupech, což může agenturám způsobovat obtíže; domnívá se, že tento problém by se měl řešit především na základě lepší koordinace uvedených auditů (8); domnívá se, že je třeba tuto věc s agenturami konzultovat v zájmu nalezení praktických řešení, která by zajistila, že agentury budou moci bez problémů vykonávat své základní úkoly; vyzývá Účetní dvůr, Komisi, agentury a jejich síť, aby navrhly řešení, které by vyhovovalo všem zúčastněným stranám;

                  22.

                  požaduje, aby všechny agentury a společné podniky systematicky přikládaly standardizovaný vzor týkající se zveřejnění jejich konečné roční účetní závěrky, který by obsahoval údaje předložené v jejich zprávách o plnění rozpočtu a v jejich zprávách o rozpočtovém a finančním řízení; doporučuje, aby všechny agentury a společné podniky poskytovaly tyto informace uceleným, přístupným a transparentním způsobem (např. ve formě excelových souborů nebo souborů CSV), aby usnadnily srovnávání jejich plnění rozpočtu, a umožnily tak Parlamentu a veřejnosti komplexně porovnávat jejich výdaje;

                  23.

                  požaduje, aby síť agentur zavedla podrobný standardizovaný systém rozpočtových položek, aby byla možná agregace a srovnání příjmů a výdajů agentur a také aby bylo možno porovnat plnění a využívání prostředků v každé rozpočtové položce podle hlavy, kapitoly a položky; dále žádá, aby síť agentur provedla následné srovnání a zajistila, aby byly závěry i podkladové údaje volně dostupné ve snadno přístupném formátu (např. ve formě excelových souborů nebo souborů CSV);

         Lidské zdroje a politika přijímání zaměstnanců

                  24.

                  poukazuje na to, že služební řád stanovuje zásady pro politiku v oblasti zaměstnanců přijatou agenturami a také že je nutná větší flexibilita a zjednodušení statutárních pravidel pro agentury, aby se zajistilo jejich účinnější fungování v tomto ohledu; poukazuje kromě toho na to, že ačkoliv článek 110 služebního řádu umožňuje určitou flexibilitu, neboť konečné rozhodnutí přijímá Komise, je nutné dosáhnout předchozí dohody mezi agenturami a Komisí; domnívá se, že v případě, že se nedohodnou, by Komise měla předložit příslušnému výboru Parlamentu odůvodněné rozhodnutí;

                  25.

                  připomíná agenturám, že při plánování své politiky v oblasti zaměstnanců by měly zaujmout přístup globálního plánování lidských zdrojů, který by odpovídal jejich rozpočtovým a administrativním kapacitám, aby zajistily, že jejich politika v oblasti zaměstnanců bude jednotná a bude odpovídat jejich potřebám; poukazuje navíc na to, že plány týkající se zaměstnanců by měly zohledňovat určitá základní pravidla, jako je vyvážené zastoupení mužů a žen a vyvážené zeměpisné zastoupení; vítá v tomto ohledu iniciativy uvedené Komisí v jejím plánu opatření a také to, že jsou v rámci probíhajícího přepracovávání služebního řádu uznávány zvláštní charakteristiky jednotlivých agentur;

                  26.

                  vyjadřuje obavy ohledně skutečnosti, že postupy přijímání zaměstnanců v agenturách jsou již od vzniku agentur problematické a Účetní dvůr ve svých auditech za rozpočtový rok 2011 zjistil problémy nebo nedostatky v této oblasti ve všech agenturách s výjimkou dvou; je překvapen, že společný přístup ani plán opatření nestanoví v této oblasti žádná opatření;

                  27.

                  poukazuje na zavedenou praxi vypracovávání plánů personální politiky jako na cenný nástroj dlouhodobého plánování vývoje stavu zaměstnanců; je čím dál více znepokojen tím, že Komise v rámci ročního rozpočtového postupu dohodnuté plány personální politiky zcela ruší, a vyzývá proto Komisi, aby v této věci postupovala zdrženlivě;

                  28.

                  vyzývá všechny agentury, aby v rámci své výroční zprávy o činnosti informovaly orgán příslušný pro udělení absolutoria o počtu dní dovolené povoleném pro každou platovou třídu v rámci programů pružné pracovní doby a náhradního volna;

         Střety zájmů a transparentnost

                  29.

                  vítá zvláštní zprávu Účetního dvora č. 15/2012 „Řešení střetu zájmů ve vybraných agenturách EU“, která byla vypracována na žádost Parlamentu s cílem provést zevrubnou analýzu způsobů, jakými agentury řeší možný vznik střetu zájmů;

                  30.

                  je toho názoru, že hlavní přínos zvláštní zprávy Účetního dvora č. 15/2012 spočívá v pravidelném sledování pokroku agentur v oblasti řešení a prevence střetu zájmů; vyzývá Účetní dvůr, aby dále tuto problematiku sledoval a zároveň rozšířil rozsah svého auditu na další agentury a aby svá zjištění předložil v rámci budoucí zvláštní zprávy o dané záležitosti;

                  31.

                  připomíná, že Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 15/2012 posoudil koncepce a postupy řešení střetu zájmů ve čtyřech vybraných agenturách: v Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (EASA), Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA), Evropské agentuře pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropské agentuře pro léčivé přípravky (EMA);

                  32.

                  je toho názoru, že záměrem Účetního dvora bylo získat odpovědi na dvě otázky: zaprvé, zda byly zavedeny odpovídající politiky a postupy, a zadruhé, zda jsou tyto politiky a postupy odpovídajícím způsobem uplatňovány; dále poznamenává, že Účetní dvůr při své práci vycházel z definice střetu zájmů uvedené v pokynech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a že referenční síť pro minimální požadavky, kterou Účetní dvůr schválil, byla rovněž stanovena na základě těchto pokynů; zdůrazňuje však, že ačkoli pokyny OECD umožňují mezinárodní srovnání v dané oblasti, v zásadě se týkají střetu zájmů u zaměstnanců veřejného sektoru, a nemohou proto být základem účinné odpovědi v případě potenciálních střetů zájmů v řídících orgánech agentur a dalších orgánech zapojených do činnosti agentur, jako jsou správní rady a odborné komise; nicméně uznává, že OECD vypracovala cennou sadu nástrojů, zejména pokud jde o kontrolní seznam pro dary a výhody atd., a uznává i doporučení týkající se sankcí, potřebu kontrolovat úplnost a obsahovou stránku prohlášení o zájmech, a požadavek týkající se využívání odborných znalostí a zjišťování oblastí, v nichž by mohlo docházet ke střetu zájmů;

                  33.

                  poznamenává, že ke střetu zájmů může dojít také mezi členy správní rady a samotnou agenturou, a to v důsledku vnitrostátních či institucionálních zájmů, což může ohrozit řádné fungování agentury; vyzývá proto Komisi, aby urychleně Parlamentu předložila návrh na řešení této otázky; vyjadřuje naději, že mezitím budou v zájmu transparentnosti zveřejněna prohlášení o zájmech všech jednotlivých členů správních rad agentur;

                  34.

                  s politováním konstatuje, že podle zjištění Účetního dvora uvedených v jeho zvláštní zprávě č. 15/2012 nebyly situace, v nichž dochází ke střetu zájmů, v žádné z oněch čtyř vybraných agentur v době ukončení šetření na místě (v říjnu 2011) odpovídajícím způsobem řešeny; podotýká, že zatímco agentury EMA a EFSA měly propracovanější koncepci řešení střetu zájmů, politika agentury ECHA byla neúplná a agentura EASA takovou politiku vůbec neměla;

                  35.

                  se znepokojením bere na vědomí, že Účetní dvůr ve své zprávě upozorňuje na řadu nedostatků, zejména pokud jde o uplatňování politiky a postupů týkajících se zaměstnanců a odvolacích komisí (agentura ECHA), transparentnost týkající se zveřejňování ročních prohlášení o zájmech (agentura EASA) a vzdělávání ve věci střetu zájmů (agentura ECHA a EACSA); zdůrazňuje, že ze čtyř agentur, v nichž Účetní dvůr provedl audit, měla politiku týkající se darů a pozvání pouze agentura EMA;

                  36.

                  vítá doporučení Účetního dvora čtyřem auditovaným agenturám; vítá skutečnost, že na základě kontrol Účetního dvora tyto vybrané agentury učinily řadu kroků s cílem řešit nedostatky, které u nich byly zjištěny; naléhavě tyto agentury žádá, aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria předložily zprávu týkající se dalších opatření přijatých s cílem uplatňovat svou politiku a postupy zaměřené na řešení zjištěných nedostatků, a to i pokud jde o řešení problematiky střetu zájmů;

                  37.

                  bere na vědomí, že Účetní dvůr zjistil řadu závažných nedostatků, pokud jde o opatření přijatá pro období po skončení pracovního poměru, čímž je ohrožena prevence situace, při níž dochází ke střetu zájmů, tzv. otočných dveří; podporuje doporučení Účetního dvora, že je třeba řešit otázky týkající se období po skončení pracovního poměru, a je toho názoru, že je nezbytné vyjasnit tzv. čekací lhůty pro osoby, které pracovaly jako ředitelé agentur nebo vykonávaly v agentuře významné úkoly;

                  38.

                  souhlasí s doporučením Účetního dvora, aby byly orgány a decentralizované subjekty Unie vyzvány k tomu, aby prověřily, zda doporučení obsažená v jeho zvláštní zprávě č. 15/2012 jsou pro ně relevantní a platí i pro ně; je toho názoru, že všechny agentury by měly vytvářet a uplatňovat komplexní nezávislou politiku a postupy a stanovit mimo jiné mechanizmus pro řešení otázky ztráty důvěry a jasné sankce, nebo by měly na základě získaných zkušeností a doporučení Účetního dvora uvedených ve zvláštní zprávě č. 15/2012 změnit politiku a postupy, které již byly zavedeny; vyzývá agentury, aby o této záležitosti informovaly do konce roku 2013 orgán příslušný k udělení absolutoria;

                  39.

                  vítá rozhodnutí evropského veřejného ochránce práv, který chce v reakci na řadu případů střetu zájmů typu „otočné dveře“, které nedávno nahlásila Komise, provést šetření z vlastního podnětu; souhlasí s upozorněním, které vydal veřejný ochránce práv a v němž se uvádí, že účinné řešení problematiky střetu zájmů je sice klíčovou součástí řádného řízení a správného etického jednání, avšak ne ve všech případech problémů spojených s řízením a etickými zásadami se musí nutně jednat o střet zájmů; domnívá se, že na střet zájmů je nutné nahlížet optikou jasně ohraničeného rámce, a zdůrazňuje, že je nutné, aby byly strategie a činnost v oblasti vzdělávání a prevence, pokud jde o střet zájmů, podporovány na úrovni institucí EU;

                  40.

                  vítá doporučení Účetního dvora určené Unii, aby se zvážilo, zda není potřeba dále rozpracovat regulační rámec týkající se řešení problematiky střetu zájmů;

                  41.

                  vítá společné interinstitucionální prohlášení o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012, a zejména jeho ustanovení týkající se prevence a řešení střetu zájmů (body 11 a 18) a nezávislosti jejich vědeckých odborníků (bod 20);

                  42.

                  vyzývá Účetní dvůr, aby posoudil, zda jednotlivé agentury přijaly opatření založená na doporučeních určených těmto agenturám, která jsou uvedena ve zvláštní zprávě č. 15/2012; vyzývá síť agentur, aby na základě výměny osvědčených postupů a získaných zkušeností vypracovala ve spolupráci s Komisí a Účetním dvorem návrhy, jak zjistit, které agentury a které oblasti jejich působnosti jsou nejvíce ohroženy rizikem střetu zájmů; v této souvislosti vítá revizi rejstříku transparentnosti pro lobbistické skupiny působící v rámci orgánů a institucí EU a naléhavě žádá Komisi a agentury, aby na základě této revize přijaly opatření týkající se možného střetu zájmů;

                  43.

                  vítá kroky, které Komise zamýšlí učinit v oblasti střetu zájmů, zejména její plán vytvořit pokyny pro jednotnou politiku prevence a řešení konfliktu zájmů určené pro členy správních rad a ředitele, odborníky ve vědeckých výborech a členy odvolacích komisí (9), což je úkol, za nějž převzala zodpovědnost sama Komise, která jako cílový stanovila rok 2013; s uspokojením konstatuje, že tento úkol je jedním z prioritních opatření a milníků Komise; naléhavě žádá Komisi, aby dodržela stanovený cílový rok k přijetí tohoto opatření a aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria předložila do konce roku 2013 zprávu o výsledcích tohoto opatření, k níž by připojila nezbytné legislativní návrhy;

                  44.

                  v této souvislosti konstatuje, že Komise počítá s tím, že agentury přijmou v roce 2013 dvě opatření, totiž přijmou a budou uplatňovat jasnou politiku v oblasti střetu zájmů, založenou zejména na výměně zkušeností a případně na vytvoření koordinovaného přístupu ke společným problémům týkajícím se vědeckých výborů a odvolacích komisí, a na stanovení transparentních a objektivně ověřitelných kritérií nestrannosti a nezávislosti členů odvolacích komisí, a budou přezkoumávat výběrová řízení při náboru členů vědeckých výborů (10); naléhavě žádá agentury, aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria předložily do konce roku 2013 zprávu o aktuální situaci týkající se plnění těchto úkolů;

                  45.

                  vyzývá Komisi, aby měla na paměti, že je nutné zachovávat správný poměr rizika a prospěšnosti, pokud se jedná o řešení střetu zájmů na jedné straně a cíl získat co nejlepší vědecké poradenství na straně druhé; domnívá se, že navzdory rozšiřování kodexu chování a etických obecných zásad nelze střetu zájmů zabránit; zastává názor, že přijetí kodexů chování a etických obecných zásad je nezbytnou, nikoli však dostatečnou podmínkou, a že vymizení konfliktů zájmů lze docílit pouze tehdy, pokud by se jako součást obecné kultury poctivosti, čestnosti a transparentnosti uplatňovaly jednoduché příslušné předpisy a pokud by se zajistilo jejich účinné prosazování;

                  46.

                  opakuje skutečnost, že klíčem k omezení rizika vzniku střetu zájmů je vysoká úroveň transparentnosti; vyzývá proto agentury, aby pokud tak dosud neučinily, na svých internetových stránkách zveřejnily seznam členů své správní rady, vedoucích pracovníků a externích i interních odborníků společně s jejich prohlášením o zájmech a životopisem;

         Plán opatření

                  47.

                  vítá plán opatření přijímaných na základě společného přístupu k decentralizovaným agenturám EU (dále jen „plán opatření“), který Komise schválila v prosinci 2012, a vyzývá všechny zúčastněné strany, aby vzaly v úvahu myšlenky vyjádřené v tomto plánu, a to zejména při probíhajícím jednání o novém víceletém rozpočtu Unie;

                  48.

                  plně podporuje hlavní cíle Komise stanovené v plánu opatření, totiž dosažení vyváženějšího řízení, zlepšení účinnosti a odpovědnosti agentur a zajištění většího souladu v rámci způsobu jejich fungování; vítá navrhovaná opatření, zejména opatření týkající se zefektivnění činnosti správních rad, úsilí o nalezení možnosti synergického působení mezi agenturami a případně sloučení agentur;

                  49.

                  poznamenává však, že plán opatření je sice dobrým začátkem, postrádá však zevrubné posouzení současných podmínek agentur i jasnou vizi a strategii, jak řešit nezbytnou modernizaci agentur; je přesvědčen o tom, že Komise mohla být ambicióznější a náročnější, pokud jde o konkrétní opatření pro jednotlivé agentury nebo druhy či skupiny agentur; vyjadřuje politování nad tím, že výsledek dlouhodobé práce interinstitucionální pracovní skupiny je v této fázi poněkud skromný a že Rada dosud nepřistoupila na ambicióznější přístup; je přesvědčen o tom, že aktivnější přístup více orientovaný na budoucnost by vedl k podstatně většímu přínos;

                  50.

                  vítá skutečnost, že jednou z priorit společného přístupu je zlepšit správu agentur, a to zejména jasnějším vymezením úloh správní rady a výkonného ředitele a přezkoumáním pravomocí zástupců Komise a Parlamentu v řídících radách; zastává názor, že tento proces napomůže vyjasnit rovněž vztahy agentur s institucemi a členskými státy Unie, zavést v případě agentur mechanizmy větší odpovědnosti a vymezit míru odpovědnosti Komise, pokud jde o činnost agentur, přičemž by měla být dodržena zásada nezávislosti agentur;

                  51.

                  vyzývá Komisi, aby zejména při vypracovávání roční analýzy růstu a makroekonomických ukazatelů lépe využívala budování kapacit a doporučení agentur v rámci evropského semestru; zdůrazňuje, že agentury mají zásadní význam pro naplňování cílů strategie Evropa 2020;

         Nezávislost

                  52.

                  zdůrazňuje, že je nanejvýš důležité, aby byly agentury nezávislé; připomíná, že agentury by měly mít možnost vykonávat svůj mandát nezávisle, a vyjadřuje politování nad tím, že tomu tak v současnosti vždy není; je přesvědčen o tom, že generální ředitelství Komise by měla být pokládána za partnery agentur, a se znepokojením konstatuje, že zásahy Komise občas zpochybňují objektivitu rozhodnutí agentur a činnosti, kterou vykonávají, zvláště jedná-li se o vysoce rizikové záležitosti, které se týkají bezpečnosti spotřebitelů;

         Odpovědnost

                  53.

                  domnívá se, že je třeba jednotně nastavit demokratickou odpovědnost agentur, zejména způsob, jakým agentury podávají zprávy orgánu příslušnému k udělení absolutoria (jde zejména o nedostatky ve způsobu předkládání finančních informací a zpráv o opatřeních přijatých v návaznosti na udělení absolutoria); je přesvědčen o tom, že pro vztah mezi Parlamentem a agenturami by bylo přínosem, kdyby agentury předkládaly Parlamentu zprávy jednotnějším a strukturovanějším způsobem; zastává názor, že současná situace se vyznačuje spíše roztříštěností a příliš často dochází k navázání kontaktu či podávání zpráv pouze příležitostně;

                  54.

                  je přesvědčen, že je zcela nezbytné, aby parlamentní výbory odpovědné za agentury co nejdůkladněji prověřily jejich roční pracovní programy a zajistily, aby tyto programy odpovídaly současné situaci a politickým prioritám; očekává v této souvislosti, že při vypracovávání svých ročních pracovních programů budou agentury v souladu se společným prohlášením o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012 s těmito výbory a Komisí úzce spolupracovat;

                  55.

                  žádá agentury, aby v zájmu transparentnosti a demokratické kontroly, včetně kontroly ze strany Parlamentu, zveřejňovaly na svých internetových stránkách zápisy ze schůzí svých správních rad;

                  56.

                  navrhuje, aby se schůzí správní rady jednotlivých agentur mohl jako pozorovatel účastnit vždy jeden člen parlamentního Výboru pro rozpočtovou kontrolu;

         Možnosti užší spolupráce a sloučení některých agentur

                  57.

                  je přesvědčen o tom, že je třeba ještě dále prověřit, jaké společné prvky mají Evropská policejní akademie (CEPOL) a Evropský policejní úřad, a to s přihlédnutím k výsledkům studie, kterou vydal CEPOL v roce 2011 (smlouva CEPOL/CT/2010/002); podotýká, že v březnu 2014 má Evropská policejní akademie opustit své současné prostory v Bramshillu (Spojené království); požaduje, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh na přesunutí Evropské policejní akademie do nizozemského Haagu, kde se v současnosti nachází Evropský policejní úřad, aby mohly obě tyto agentury společně využívat prostory a služby, aniž by to ohrozilo plnění jejich hlavních úkolů a jejich autonomii; zdůrazňuje, že rychlé rozhodnutí ohledně přemístění agentury CEPOL by podstatně omezilo míru nejistoty, která negativně působí na její personál a na postupy při náboru zaměstnanců;

                  58.

                  vybízí Komisi k tomu, aby společně s Evropskou nadací odborného vzdělávání, Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání, Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek a Evropskou agenturou pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci důkladně posoudily synergické působení uvedených agentur a předložily orgánu příslušnému pro udělení absolutoria zprávu o případné hlubší integraci těchto čtyř agentur; vyzývá tyto agentury a Komisi, aby vyhodnotily, zda by užší spolupráce mohla vést k úsporám z rozsahu a optimalizaci jejich výsledků;

                  59.

                  domnívá se, že mezi některými agenturami by měla být zajištěna užší spolupráce, zejména pokud jde o rozhodnutí mající dopad na pravomoci jiné agentury; navrhuje, aby dotyčné agentury uzavřely mezi sebou dohodu s cílem zabránit vzniku protichůdné legislativy a aby k projednávání dohody přizvaly také příslušné zainteresované strany; vyzývá agentury, aby v takových případech vždy informovaly příslušné výbory Parlamentu;

         Výměna osvědčených postupů

                  60.

                  zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby nově vytvořené agentury (např. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů, Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), které byly všechny založeny v roce 2011), mohly využívat osvědčené postupy starších zavedených agentur, aby se zabránilo problémům s náborem zaměstnanců, zadáváním veřejných zakázek a předpisy v oblasti financí;

                  61.

                  s uspokojením konstatuje, že nově vytvořené agentury se třikrát ročně účastní schůzí sítě agentur, kde dochází k výměně osvědčených postupů; dále poznamenává, že nově vytvořené agentury jsou zvány k účasti na dílčích sítích agentur, které jsou zřizovány za účelem projednání otázek vyžadujících odborné znalosti, zejména dílčí síť vedoucích správních útvarů, jež se schází ve stejných intervalech jako síť agentur a zabývá se otázkami náboru pracovníků, zadáváním veřejných zakázek a předpisy v oblasti financí;

                  62.

                  bere na vědomí dvě informační návštěvy organizované orgánem ESMA, které se uskutečnily v roce 2011 v Evropské agentuře pro železnice (ERA) a v roce 2012 v Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) a díky nimž měli pracovníci orgánu ESMA možnost seznámit se osvědčenými postupy těchto již zavedených agentur; bere na vědomí, že stále častěji dochází k navazování kontaktů mezi orgány ESMA, EIOPA a EBA, pří kterých si vyměňují zkušenosti, slaďují postupy a využívají synergického působení těchto agentur;

                  63.

                  vyzývá síť agentur, aby spolupracovala s Komisí při zjišťování možností týkajících se organizování společné odborné přípravy pro agentury, která by byla zaměřena na překonání finančních problémů, na něž v roce 2011 upozornil Účetní dvůr;

         Evropské orgány dohledu

                  64.

                  se znepokojením konstatuje, že ustanovení finančního nařízení nejsou plně přizpůsobena systémům financování evropských orgánů dohledu, neboť 55 až 60 % jejich rozpočtu je financováno z příspěvků členských států a zemí Evropského sdružení volného obchodu; je přesvědčen, že je třeba najít vhodné mechanizmy, které by zaručily bezpečnost a finanční stabilitu evropských orgánů dohledu, jež jsou vzhledem ke svému financování pocházejícímu z různých zdrojů vystaveny zvláštnímu riziku; je přesvědčen o tom, že by se tato otázka měla řešit nejpozději v rámci příští revize ustanovení finančního nařízení, která se týkají agentur, a vyzývá Komisi, aby situaci posoudila a předložila o této záležitosti zprávu orgánu příslušnému k udělení absolutoria;

                  65.

                  zdůrazňuje, že je důležité evropským orgánům dohledu přidělit rozpočet a pracovní místa, která by náležitě odpovídala jeho svěřeným úkolům, neboť v opačném případě by to mohlo vést k nevyváženému obsazování pracovních míst, pokud jde o nábor pracovníků těchto orgánů na jedné straně a využívání odborníků z členských států na straně druhé; je znepokojen tím, že Komise změnila plán pracovních míst navržený evropskými orgány dohledu, aniž by o této skutečnosti jasně informovala; naléhavě žádá Komisi, aby nejen v této, ale i v jiných záležitostech postupovala zcela transparentně;

                  66.

                  v této souvislosti bere na vědomí obavy, které MMF vyjádřil v předběžných závěrech hodnocení finančního sektoru Unie z prosince 2012, v nichž se doporučuje, aby byly navýšeny zdroje a posíleny pravomoci evropských orgánů dohledu, tak aby mohly úspěšně plnit svůj mandát a současně posílit svou funkční nezávislost;

         Rovnost žen a mužů

                  67.

                  zdůrazňuje význam zavedení politik, které by měly zajistit řádné zastoupení žen a mužů ve správních orgánech agentur; naléhavě žádá síť agentur, aby zavedly a prosazovaly pokyny týkající se osvědčených postupů v této oblasti, i když to není v základních právních předpisech jednoznačně uvedeno; vyzývá výkonné ředitele agentur, kteří mají konečnou odpovědnost za personální otázky, aby zajistili rovnoměrné zastoupení žen a mužů jak v rámci všech zaměstnanců agentury, tak i ve vedoucích funkcích;

                  68.

                  se znepokojením konstatuje, že jen málo pozic výkonných ředitelů agentur je obsazeno ženami; vzhledem k tomu, že většina ředitelů agentur je jmenována správní radou na základě seznamu schváleného Komisí, vyzývá správní rady agentur a Komisi, aby uplatňovaly zásadu rovnosti žen a mužů a zohledňovaly strategii, kterou v roce 2010 zavedla Komise s cílem dosáhnout vyváženějšího zastoupení žen a mužů v odpovědných funkcích; vyjadřuje znepokojení nad tím, že mezi cíli společného přístupu a plánu opatření chybí politika rovnosti mezi muži a ženami, a vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy k řešení tohoto problému;

                  69.

                  konstatuje, že za výběr zástupců v řídících radách agentur odpovídají členské státy; vyzývá členské státy, aby při jmenování zástupců do těchto rad měly na paměti zásadu rovnosti mezi ženami a muži, a dále vyzývá výkonné ředitele, aby na toto téma upozorňovali členy rady při volbě předsedy a místopředsedy; s uspokojením konstatuje, že ve dvou ze stávajících agentur trojky je včele řídící rady předsedkyně;

         Složité informační systémy

                  70.

                  zdůrazňuje, že je třeba, aby agentury i Komise koordinovaly osvědčené postupy a vyměňovaly si je s cílem překonat technické a správní problémy spojené se složitými informačními systémy, které musejí fungovat po celé Unii; pokládá za zvláštní, že Komise agenturám účtuje poplatek za to, že využívají její systémy informačních technologií a že tyto poplatky nejsou stanoveny v souladu s objektivními parametry, jako je velikost agentur; vzhledem k tomu, že tyto poplatky představují pro malé agentury významnou zátěž, vyzývá Komisi, aby v případě, že neexistuje alternativa k účtování poplatků, přizpůsobila tyto poplatky tak, aby byla zohledněna velikost a finanční možnosti jednotlivých agentur;

                  71.

                  upozorňuje Komisi na obtíže, s nimiž se agentury setkávají ve spojitosti se složitými informačními systémy, jako je účetnictví na akruální bázi (ABAC) a SYSPER2, a to vzhledem k tomu, že tyto systémy jsou koncipovány spíše pro potřeby Komise než pro potřeby agentur; vítá opatření dílčích sítí agentur zabývajících se důsledky tohoto problému, zejména sítě agentur EU pro informační a komunikační technologie (záležitosti informačních systémů) a dílčí sítě vedoucích správních útvarů (ABAC a SYSPER2), a vyzývá Komisi, aby v této věci s agenturami úzce spolupracovala;

                  72.

                  navrhuje, aby bylo agenturám umožněno využívat program, který má Komise pro oblast lidských zdrojů, ale i jiné její programy, a nemusely si tak kupovat své vlastní drahé programy;

                  73.

                  navrhuje, aby od příštího rozpočtového roku v zájmu usnadnění práce orgánu příslušného k udělení absolutoria v případě agentur a vzhledem k počtu agentur a ke stále složitější náplni a výsledkům jejich práce Parlament při prostudování práce agentur a vypracovávání stanoviska v dané věci zvážil reorganizaci, která by se stala základem pro jmenování několika zpravodajů, jak tomu již letos bylo v případě jiných institucí;

                  74.

                  pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení agenturám, které jsou předmětem tohoto postupu udělování absolutoria, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

         (1)  Úř. věst. L 286, 17.10.2012, s. 388.

         (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  Úř. věst. C 368, 16.12.2011.

         (6)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 62.

         (7)  Úř. věst. C 51 E, 22.2.2013, s. 121.

         (8)  V této souvislosti viz také 53. opatření v rámci plánu opatření přijímaných na základě společného přístupu k decentralizovaným agenturám EU.

         (9)  Viz také 33. opatření v rámci plánu opatření přijímaných na základě společného přístupu k decentralizovaným agenturám EU.

         (10)  Viz také 34. a 35. opatření v rámci plánu opatření přijímaných na základě společného přístupu k decentralizovaným agenturám EU.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2017/1743 ze dne 27. dubna 2017 o uzavření účtů společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 na rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/360

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2017/1743
   ze dne 27. dubna 2017
   o uzavření účtů společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 na rozpočtový rok 2015
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na konečnou roční účetní závěrku společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 za rozpočtový rok 2015,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 za rozpočtový rok 2015 spolu s odpovědí společného podniku (1),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (2) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2015 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 21. února 2017 o udělení absolutoria společnému podniku za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2015 (05875/2017 – C8-0089/2017),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 209 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 557/2014 ze dne 6. května 2014 o založení společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 (4), a zejména na článek 12 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 ze dne 30. září 2013 o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedené v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5),

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu IV jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0083/2017),

               1.

               schvaluje uzavření účtů společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2 na rozpočtový rok 2015;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva 2, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Antonio TAJANI

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 473, 16.12.2016, s. 57.

      (2)  Úř. věst. C 473, 16.12.2016, s. 58.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 169, 7.6.2014, s. 54.

      (5)  Úř. věst. L 38, 7.2.2014, s. 2.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2016/1482 ze dne 28. dubna 2016 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, oddíl IX – evropský inspektor ochrany údajů

text:
               14.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 246/160

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2016/1482
   ze dne 28. dubna 2016
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, oddíl IX – evropský inspektor ochrany údajů
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014 (1),

               —

               s ohledem na konsolidovanou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2014 (COM(2015)377 – C8-0207/2015) (2),

               —

               s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014 spolu s odpověďmi orgánů (3),

               —

               s ohledem na prohlášení o věrohodnosti (4) účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr za rozpočtový rok 2014 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na čl. 314 odst. 10 a články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na články 55, 99, 164, 165 a 166 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 94 a přílohu V jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0109/2016),

               1.

               uděluje absolutorium evropskému inspektorovi ochrany údajů za plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2014;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Evropské radě, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie, Účetnímu dvoru, evropskému veřejnému ochránci práv, evropskému inspektorovi ochrany údajů a Evropské službě pro vnější činnost, a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. L 51, 20.2.2014.

      (2)  Úř. věst. C 377, 13.11.2015, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 373, 10.11.2015, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 377, 13.11.2015, s. 146.

      (5)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: 2014/605/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. dubna 2014 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/272

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 3. dubna 2014
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rozpočtový rok 2012
   (2014/605/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na roční účetní závěrku Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2012,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci za rozpočtový rok 2012, spolu s odpověďmi agentury (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 18. února 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanovuje finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (4), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0193/2014),

               1.

               uděluje řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2012;

               2.

               předkládá své připomínky v níže uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 365, 13.12.2013, s. 275.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 31/12/KOL ze dne 1. února 2012 , kterým se po osmdesáté páté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o použití, ode dne 1. února 2012 , revidovaných pravidel pro posuzování státní podpory v odvětví stavby lodí

text:
               31.1.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 31/77

      ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 31/12/KOL
   ze dne 1. února 2012,
   kterým se po osmdesáté páté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o použití, ode dne 1. února 2012, revidovaných pravidel pro posuzování státní podpory v odvětví stavby lodí
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),
   vzhledem k těmto důvodům:
   podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   dne 7. prosince 2011 přijala Evropská komise sdělení o použití, ode dne 1. ledna 2012, revidovaných pravidel pro posuzování státní podpory v odvětví stavby lodí (Úř. věst. C 364, 14. 12. 2011, s. 9),
   toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru,
   v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP,
   podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na straně 11 přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,
   Kontrolní úřad konzultoval v této věci Evropskou komisi a státy ESVO dopisy ze dne 19. prosince 2011,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokyny pro státní podporu se mění nahrazením kapitoly o pravidlech pro posuzování státní podpory v odvětví stavby lodí.
   Tato nová kapitola je zařazena v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

      V Bruselu dne 1. února 2012.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Oda Helen SLETNES

            předsedkyně

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            členka kolegia

      PŘÍLOHA

         POKYNY PRO STÁTNÍ PODPORU V ODVĚTVÍ STAVBY LODÍ
          (1)

      1.   Úvod

                  (1)

                  Státní podpora v odvětví stavby lodí je upravena řadou specifických režimů, které se postupně sbližovaly s ustanoveními o horizontální státní podpoře. Ve srovnání s průmyslovými odvětvími, na která se nevztahovala zvláštní pravidla, obsahovaly režimy pro odvětví stavby lodí směs přísnějších a zároveň i mírnějších ustanovení. Tyto pokyny stanoví nová pravidla pro posuzování státní podpory v odvětví stavby lodí po ukončení platnosti současných pokynů pro státní podpory v odvětví stavby lodí k 31. prosince 2011 (2).

                  (2)

                  Stavba lodí se z určitých hledisek liší od ostatních průmyslových odvětví, má například krátké výrobní série, liší se i velikost, hodnota a složitost vyráběných jednotek, rozdílná je i v tom, že prototypy se obvykle používají komerčně.

                  (3)

                  Kontrolní úřad se domnívá, že vzhledem k těmto specifikům je vhodné, aby se nadále používala zvláštní ustanovení týkající se podpory na inovace v odvětví stavby lodí a zároveň se zajistilo, aby taková podpora neměla nepříznivý vliv na obchodní podmínky a hospodářskou soutěž v míře, která by odporovala společnému zájmu.

                  (4)

                  Státní podpora na inovace musí vést k tomu, že příjemce podpory změní své chování tak, že zvýší úroveň své inovační činnosti nebo inovačních projektů, jež by jinak nebyly provedeny vůbec, nebo by byly provedeny jen v omezenějším rozsahu. Motivační účinek je zjišťován pomocí srovnávací analýzy, a to porovnáním míry zamýšlené aktivity s podporou a bez podpory. Tyto pokyny tudíž vymezují konkrétní požadavky, které státům ESVO umožní zajistit existenci motivačního účinku.

                  (5)

                  Kontrolní úřad vypracoval ve spolupráci s tímto odvětvím neformální soubor pravidel podpory na inovace v odvětví stavby lodí, který se týká zejména způsobilých nákladů a potvrzení inovačního charakteru projektů, a tento soubor pravidel používá ve své rozhodovací praxi. V zájmu transparentnosti by bylo vhodné uvedená pravidla oficiálně začlenit do ustanovení týkajících se podpory na inovace.

                  (6)

                  Pokud jde o regionální podporu, Kontrolní úřad provede v roce 2013 přezkum horizontálních pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na rok 2007–2013 (3). Kontrolní úřad proto nyní zvláštní pravidla pro regionální podporu v odvětví stavby lodí nebude měnit. Zvláštní pravidla pro regionální podporu v odvětví stavby lodí, uvedená v této kapitole, jsou proto stejná, jako jsou pravidla v bývalé kapitole o státní podpoře v odvětví stavby lodí. Kontrolní úřad situaci znovu vyhodnotí v rámci revize pokynů k vnitrostátní regionální podpoře.

                  (7)

                  S ohledem na vývozní úvěry je cílem těchto pokynů dodržet platné mezinárodní závazky.

                  (8)

                  Tyto pokyny tudíž obsahují zvláštní ustanovení týkající se podpory na inovace a regionální podpory v odvětví stavby lodí a ustanovení o vývozních úvěrech. Podporu poskytovanou v odvětví stavby lodí lze navíc považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle Dohody o EHP a podle nástrojů horizontální státní podpory (4), není-li v těchto nástrojích stanoveno jinak.

                  (9)

                  V souladu s článkem 123 Dohody o EHP může kterýkoliv stát ESVO učinit opatření, která považuje za nezbytná k ochraně podstatných zájmů své bezpečnosti a týkající se financování pro vojenská plavidla.

                  (10)

                  Kontrolní úřad se hodlá řídit zásadami uvedenými v těchto pokynech do 31. prosince 2013. Po tomto datu hodlá Kontrolní úřad zahrnout ustanovení o podpoře na inovace do pokynů pro podporu na výzkum, vývoj a inovace (5) a začlenit regionální podporu pro odvětví stavby lodí do pokynů k vnitrostátní regionální podpoře.

            2.   Oblast působnosti a definice

                  (11)

                  Podle těchto pokynů může Kontrolní úřad schválit podporu pro loděnice nebo v případě vývozních úvěrů podporu pro majitele lodí, která je udělena pro stavbu, opravu nebo přestavbu lodí, jakož i podpory na inovace poskytnuté na výstavbu plovoucích a pohyblivých pobřežních konstrukcí.

                  (12)

                  Pro účely těchto pokynů se rozumí:

                              (a)

                              „stavbou lodí“ stavba obchodních plavidel s vlastním pohonem v EHP;

                              (b)

                              „opravou lodí“ oprava nebo obnova obchodních plavidel s vlastním pohonem v EHP;

                              (c)

                              „přestavbou lodí“ přestavba obchodních plavidel s vlastním pohonem o hrubé prostornosti alespoň 1 000 BRT (6) v EHP za podmínky, že přestavba zahrnuje radikální změny plánu nakládky, trupu lodi, pohonného systému nebo infrastruktury pro přijímání cestujících;

                              (d)

                              „obchodním plavidlem s vlastním pohonem“ plavidlo, které má vzhledem ke svému stálému pohonu a řízení všechny vlastnosti vlastní způsobilosti k plavbě na volném moři nebo vnitrozemských vodních cestách a patří do jedné z uvedených kategorií:

                                          (i)

                                          námořní plavidla o hrubé prostornosti alespoň 100 BRT a plavidla obdobných rozměrů určená pro vnitrozemskou plavbu a používaná pro přepravu cestujících a/nebo zboží;

                                          (ii)

                                          námořní plavidla o hrubé prostornosti alespoň 100 BRT a plavidla obdobných rozměrů určená pro vnitrozemskou plavbu a používaná pro provádění specializovaných služeb (například plovoucí bagry a ledoborce);

                                          (iii)

                                          remorkéry o výkonu alespoň 365 kW;

                                          (iv)

                                          nedokončené trupy plavidel podle bodů i), ii) a iii), které jsou na vodě a jsou mobilní.

                              (e)

                              „plovoucími a pohybujícími se pobřežními konstrukcemi“ konstrukce pro průzkum, využívání nebo výrobu ropy, zemního plynu a obnovitelných zdrojů energie, které mají znaky obchodního plavidla, s výjimkou toho, že nemají vlastní pohon a jsou určená k několika přesunům během svého provozu.

            3.   Zvláštní opatření

      3.1.   Regionální podpora

                  (13)

                  Regionální podpora na stavbu, opravu nebo přestavbu lodí může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud splňuje zejména tyto podmínky:

                              (a)

                              podpora musí být poskytována na investice do vylepšení nebo modernizace stávajících loděnic (nesouvisející s finanční restrukturalizací dotyčných loděnic) s cílem zlepšit produktivitu stávajících zařízení;

                              (b)

                              v regionech podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP, které odpovídají plánu schválenému Kontrolním úřadem pro každý stát ESVO pro poskytování regionální podpory (7), nesmí intenzita podpory přesahovat 22,5 % hrubého grantového ekvivalentu;

                              (c)

                              v regionech podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, které odpovídají plánu schválenému Kontrolním úřadem pro každý stát ESVO pro poskytování regionální podpory, nesmí intenzita podpory přesahovat 12,5 % hrubého grantového ekvivalentu nebo použitelný strop regionální podpory, podle toho, která částka je nižší;

                              (d)

                              podpora musí být omezena na úhradu způsobilých výdajů podle definice v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013.

            3.2.   Podpora na inovace

      3.2.1.   Způsobilé použití

                  (14)

                  Podporu poskytnutou na inovace v odvětví stavby, opravy nebo přestavby lodí lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem do maximální intenzity podpory v hrubé výši 20 % za předpokladu, že se vztahuje na průmyslové použití inovačních výrobků a postupů, tj. výrobků a postupů, které jsou nové nebo podstatně vylepšené ve srovnání s nejvyspělejšími výrobky a postupy v EHP a které s sebou nesou riziko technologického nebo průmyslového neúspěchu.

                  (15)

                  Inovační výrobky a postupy ve smyslu bodu 14 zahrnují zlepšení v oblasti životního prostředí, pokud jde o kvalitu a výkon; může se jednat například o optimalizaci spotřeby pohonných hmot, emisí z motorů, odpadu a bezpečnosti.

                  (16)

                  Je-li cílem inovace zlepšování ochrany životního prostředí a inovace vede k souladu s přijatými normami EHP alespoň jeden rok před tím, než tyto normy vstoupí v platnost, nebo zvyšuje-li inovace úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma EHP neexistuje, či umožňuje-li použití přísnějších norem, než jsou normy EHP, může být maximální intenzita podpory zvýšena na 30 % hrubých způsobilých nákladů na inovace. Výrazy „normy EHP“ a „ochrana životního prostředí“ mají význam uvedený v pokynech Kontrolního úřadu ESVO ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (8).

                  (17)

                  Za předpokladu, že inovační výrobky splňují kritéria uvedená v bodě 14, budou se vztahovat buď na novou třídu plavidel definovanou podle prvního plavidla případné série lodí (tedy prototypu) nebo inovační část plavidla, kterou lze z plavidla izolovat jako samostatný prvek.

                  (18)

                  Za předpokladu, že inovační postupy splňují kritéria uvedená v bodě 14, budou se vztahovat na vývoj a provádění nových postupů týkajících se výroby, řízení, logistiky a inženýrských oblastí.

                  (19)

                  Podpora na inovace může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, pokud je poskytována na první průmyslové použití inovačních výrobků a postupů.

            3.2.2.   Způsobilé náklady

                  (20)

                  Inovační podpora na výrobky a postupy musí být omezena na úhradu výdajů na investiční, projektové, inženýrské a testovací činnosti, které se přímo a výhradně vztahují na inovační část projektu a byly vynaloženy po datu podání žádosti o podporu na inovace (9).

                  (21)

                  Způsobilé náklady zahrnují náklady loděnice i náklady na zboží a služby od třetích stran (například dodavatelů systémů, dodávek na klíč a subdodavatelů) v rozsahu, v němž toto zboží a služby souvisejí výhradně s inovací. Způsobilé náklady jsou podrobněji vymezeny v dodatku.

                  (22)

                  Příslušné vnitrostátní orgány, které státy ESVO určily pro účely poskytování podpory na inovace, musí posoudit způsobilé náklady na základě odhadů, které jim žadatel poskytne a odůvodní. Pokud žádost obsahuje náklady na nákup zboží a služeb od dodavatelů, nesmějí být již tito dodavatelé příjemci státní podpory na dané zboží nebo služby za účelem dosažení stejných cílů.

            3.2.3.   Potvrzení inovačního charakteru projektu

                  (23)

                  Aby bylo možno považovat podporu na inovace podle těchto pokynů za slučitelnou s dohodou o EHP, je třeba příslušnému vnitrostátnímu orgánu předložit žádost o podporu na inovace před tím, než žadatel uzavře závaznou dohodu o provedení konkrétního projektu, k němuž se podpora na inovace vztahuje. Žádost musí obsahovat popis inovace, jak z kvalitativního, tak z kvantitativního hlediska.

                  (24)

                  Příslušné vnitrostátní orgány si musí nechat potvrdit od nezávislého a technicky způsobilého odborníka, že se žádá o podporu na projekt, který se týká technologicky nového nebo značně zdokonaleného výrobku nebo postupu v porovnání se současným stavem v odvětví stavby lodí v EHP (kvalitativní vyhodnocení). Podporu lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze v případě, že nezávislý a technicky způsobilý odborník příslušnému vnitrostátnímu orgánu potvrdí, že způsobilé náklady na projekt byly vypočítány tak, že zahrnují pouze inovační části příslušného projektu (kvantitativní vyhodnocení).

            3.2.4.   Motivační účinek

                  (25)

                  Podpora na inovace ve smyslu těchto pokynů musí mít motivační účinek, tj. musí vést k tomu, aby příjemce změnil své chování tak, že zvýší svou inovační činnost. V důsledku podpory musí být inovační činnost zvýšena, pokud jde o míru, rozsah, vynaloženou částku nebo rychlost.

                  (26)

                  Kontrolní úřad se v souladu s výše uvedeným bodem 25 domnívá, že podpora nepředstavuje pro příjemce pobídku v případě (10), že byl projekt zahájen již před tím, než příjemce podal žádost o podporu u vnitrostátních orgánů.

                  (27)

                  Za účelem ověření skutečnosti, že podpora bude příjemce podpory motivovat ke změně chování vedoucí ke zvýšení inovační činnosti, předloží státy ESVO vyhodnocení ex ante nárůstu inovační činnosti ve formě srovnání situace bez podpory a situace s podporou. Mezi kritéria, která mají být použita, je možné zahrnout zvýšení míry inovační činnosti, pokud jde o velikost, rozsah vynaložené částky nebo rychlost, spolu s dalšími relevantními kvantitativními a/nebo kvalitativními faktory předloženými státem ESVO v jeho oznámení podle čl. 1 odst. 3 v části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

                  (28)

                  Pokud lze prokázat významný účinek na alespoň jeden z těchto prvků s přihlédnutím k běžnému chování podniku v příslušném odvětví, Kontrolní úřad obvykle vyvodí závěr, že podpora má motivační účinek.

                  (29)

                  Při posuzování režimu podpory jsou podmínky týkající se motivačního účinku pokládány za splněné, pokud se stát ESVO zaváže poskytovat individuální podporu v rámci schváleného režimu podpory teprve po ověření, zda je přítomen motivační účinek, a předkládat výroční zprávy o provádění schváleného režimu.

                  (30)

                  Schválení žádosti o podporu musí podléhat podmínce, že příjemce uzavře závaznou dohodu o provedení konkrétního projektu nebo postupu stavby, opravy nebo přestavby lodě, pro který se žádá o podporu na inovace. Platby mohou být provedeny pouze po podpisu příslušné smlouvy. V případě zrušení smlouvy nebo odstoupení od projektu se vrací veškerá vyplacená podpora spolu s úroky ode dne, kdy byla vyplacena. Stejně tak v případě nedokončení projektu se společně s úroky vrací veškerá podpora, která nebyla vynaložena na způsobilé výdaje na inovace. Úroková sazba musí přinejmenším odpovídat referenčním sazbám, které přijal Kontrolní úřad.

            3.3.   Vývozní úvěry

                  (31)

                  Podpora v odvětví stavby lodí ve formě státem podporovaných úvěrových příslibů poskytovaná vnitrostátním nebo zahraničním vlastníkům lodí nebo třetím stranám pro stavbu nebo přestavbu plavidel může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem, jestliže odpovídá podmínkám dohody OECD z roku 1998 o pokynech pro úředně podporované vývozní úvěry s jejím odvětvovým ujednáním o vývozních úvěrech pro lodě nebo následným předpisům, kterými se dohoda mění nebo nahrazuje.

            4.   Sledování a podávání zpráv

                  (32)

                  Změněné rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (11) požaduje, aby státy ESVO předkládaly Kontrolnímu úřadu výroční zprávy o všech stávajících režimech podpor podle pravidel stanovených v části II protokolu 3 k Dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora a v jejích prováděcích ustanoveních. Když Kontrolní úřad přijímá podle těchto pokynů rozhodnutí, které se týká jakékoli podpory na inovace v rámci schváleného režimu pro velké podniky, může státy ESVO požádat, aby mu podaly zprávu, jak byl u podpory poskytnuté velkým podnikům respektován požadavek na motivační účinek, zejména za použití kritérií zmíněných v bodě 3.2.4.

            5.   Kumulace

                  (33)

                  Stropy podpor stanovené v těchto pokynech platí nezávisle na tom, zda je příslušná podpora zcela nebo částečně financována ze státních zdrojů. Podpora schválená podle těchto pokynů nesmí být kumulována s jinými formami státní podpory ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud má tato kumulace za následek vyšší intenzitu podpory než stanoví tyto pokyny.

                  (34)

                  Pokud podpora slouží různým účelům a týká se stejných způsobilých nákladů, použije se nejvýhodnější strop podpory.

            6.   Použití těchto pokynů

                  (35)

                  Kontrolní úřad se bude řídit zásadami uvedenými v těchto pokynech do 31. prosince 2013. Kontrolní úřad použije uvedené zásady na všechna oznámená opatření podpory, u nichž musí přijmout rozhodnutí po 1. únoru 2012, a to i tehdy, pokud projekty byly oznámeny před tímto datem.

                  (36)

                  V souladu s oznámením Kontrolního úřadu o určení použitelných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory použije Kontrolní úřad zásady uvedené v těchto pokynech v případě neoznámené podpory poskytnuté po 31. prosinci 2011.

         (1)  Tyto pokyny odpovídají rámci Komise pro státní podporu v odvětví stavby lodí, Úř. věst. C 364, 14.12.2011, s. 9

         (2)  Úř. věst. C 221, 14.9.2006, s. 10, dodatek EHP č. 46, 14.9.2006, s. 1.

         (3)  Úř. věst. L 54, 28.2.2008, s. 1, dodatek EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.

         (4)  Například pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. L 144, 10.6.2010, s. 1) stanoví podmínky, za nichž lze povolit loděnicím podporu na výrobní postupy šetrnější k životnímu prostředí. Vlastníkům lodí lze dále poskytnout podporu pro získání nových dopravních vozidel, které splňují přísnější normy, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, což přispěje ke snížení celkového dopadu námořní dopravy na životní prostředí.

         (5)  Úř. věst. L 305, 19.11.2009, s. 1, dodatek EHP č. 60, 19.11.2009, s. 1.

         (6)  V hrubých rejstříkových tunách.

         (7)  Odkazuje se na bod 15 pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013, podle kterého v současné době „žádný region ve státech ESVO nesplňuje podmínky výjimky v ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a).“

         (8)  Pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí přijaté v červenci 2008 se odvolávají na výraz „normy Společenství“.

         (9)  S výjimkou nákladů na studie proveditelnosti provedené do 12 měsíců před podáním žádosti o podporu na inovační postup.

         (10)  To nevylučuje, že možný příjemce již mohl provést studie proveditelnosti, na něž se nevztahují žádosti o státní podporu.

         (11)  Úř. věst. L 340, 22.12.10, s. 1, dodatek EHP č. 72, 22.12.2010, s. 1.

         Dodatek

            Způsobilé náklady na podporu na inovace v odvětví stavby lodí

         (1)   Nová třída plavidel
         V případě stavby nové třídy plavidel, která je způsobilá pro podporu na inovace, jsou způsobilé následující náklady:

                     a)

                     náklady na koncepční vývoj;

                     b)

                     náklady na koncepční projektování;

                     c)

                     náklady na funkční projektování;

                     d)

                     náklady na podrobný projekt;

                     e)

                     náklady na studie, testování, makety a podobné náklady týkající se vývoje a projektování plavidla;

                     f)

                     náklady na plánování provedení projektu;

                     g)

                     náklady na testování a zkoušky výrobku,

                     h)

                     dodatečné náklady na práci a režijní náklady na novou třídu plavidel (křivka osvojování si znalostí):

               Pro účely písmen a) až g) jsou vyloučeny náklady související se standardním inženýrským projektováním prováděným i u předchozích tříd plavidel.
         Pro účely bodu h) dodatečné výrobní náklady, které jsou nezbytně nutné pro validaci technologické inovace, mohou být způsobilé v míře omezené na nejnižší potřebnou částku. Vzhledem k technickým problémům souvisejícím se stavbou prototypu jsou náklady na stavbu první lodě většinou vyšší než náklady na výrobu dalších sesterských lodí. Dodatečné výrobní náklady jsou vymezeny jako rozdíl mezi náklady na práci a souvisejícími režijními náklady na první loď nové třídy lodí a náklady na výrobu dalších lodí téže řady (sesterské lodě). Náklady na práci zahrnují mzdy a náklady na sociální zabezpečení.
         Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech tak lze považovat za způsobilé náklady maximálně 10 % výrobních nákladů souvisejících se stavbou nové třídy plavidel: pokud jsou tyto náklady nezbytné k validaci technické inovace. Má se za to, že dodatečné výrobní náklady jsou řádně odůvodněné, pokud jsou podle odhadů vyšší než 3 % výrobních nákladů dalších sesterských lodí.
         (2)   Nové součásti nebo systémy plavidel
         V případě nových součástí nebo systémů, které jsou způsobilé pro podporu na inovaci, jsou v míře, v níž se vztahují výhradně k inovaci, způsobilé následující náklady:

                     a)

                     náklady na projektování a vývoj;

                     b)

                     náklady na testování inovačních částí, makety;

                     c)

                     náklady na materiál a zařízení;

                     d)

                     ve výjimečných případech náklady na konstrukci a instalaci nových součástí nebo systémů, které jsou nutné pro validaci inovace, v míře omezené na nejnižší možnou částku.

               (3)   Nové postupy
         V případě nových postupů, které jsou způsobilé pro podporu na inovaci, jsou v míře, v níž se vztahují výhradně k inovačnímu postupu, způsobilé následující náklady:

                     a)

                     náklady na projektování a vývoj;

                     b)

                     náklady na materiál a zařízení;

                     c)

                     v případě potřeby náklady na testování nového postupu;

                     d)

                     náklady na studie proveditelnosti uskutečněné do 12 měsíců před podáním žádosti o podporu.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. června 1998 o změně rozšiřující Dohodu ITER EDA mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii, vládou Japonska, vládou Ruské federace a vládou Spojených států amerických o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor

text:
Důležité právní upozornění

|

31998D0704

Úřední věstník L 335 , 10/12/1998 S. 0061 - 0065

		Rozhodnutí Radyze dne 22. června 1998o změně rozšiřující Dohodu ITER EDA mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii, vládou Japonska, vládou Ruské federace a vládou Spojených států amerických o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor(98/704/Euratom)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na druhý odstavec článku 101 této smlouvy,s ohledem na návrh rozhodnutí předložený Komisí,vzhledem k tomu, že Komise v souladu se směrnicí Rady ze dne 8. dubna 1998 vedla vyjednávání o rozšíření Dohody mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii, vládou Japonska, vládou Ruské federace a vládou Spojených států amerických o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností (EDA) pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) ("Dohoda ITER EDA");vzhledem k tomu, že by prodloužení Dohody ITER EDA mělo být schváleno,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Jediný článekRozšíření trvání Dohody navrhované Komisí pro Společenství a jeho jménem mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii, vládou Japonska, vládou Ruské federace a vládou Spojených států amerických o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor se tímto schvaluje.Znění změny rozšiřující Dohodu ITER EDA se připojuje k tomuto rozhodnutí, spolu se zněním podmínek prodloužení platnosti dohody ITER EDA.V Lucemburku dne 22. června 1998.Za RadupředsedaJ. Battle--------------------------------------------------PŘÍLOHAZMĚNA ROZŠIŘUJÍCÍ DOHODU ITER EDAZměna rozšiřující dohodu ITER EDA mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii, vládou Japonska, vládou Ruské federace a vládou Spojených států amerických o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktorEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, VLÁDA JAPONSKA, VLÁDA RUSKÉ FEDERACE A VLÁDA SPOJENÝCH STÁTU AMERICKÝCH (dále jen "strany"),S OHLEDEM na dohodu mezi stranami o spolupráci v rámci inženýrských projektových činností (EDA) pro Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) uzavřenou dne 21. července 1992 (dále jen "dohoda"), a na protokol 2 dohody, uzavřený dne 21. března 1994,BEROUCE NA VĚDOMÍ dosažený pokrok a navrhované přístupy k dalšímu společnému provádění v rámci dohody,PŘEJÍCE SI pokračovat ve společné práci v rámci dohody za účelem umožnění budoucích rozhodnutí ohledně výstavby a provozu ITER v souladu s článkem 1 dohody aJEDNAJÍCE v souladu s článkem 22 a čl. 25 odst 2 dohodySE DOHODLY na následující změně dohody:V čl. 25 odst. 1 se slova "šest let" nahrazují slovy "devět let".Tato změna vstupuje v platnost dnem podpisu stran.| Datum |+++++ TIFF +++++Za Evropské společenství pro atomovou energii | dne 30. června 1998 |+++++ TIFF +++++Za vládu Japonska | dne 14. června 1998 |+++++ TIFF +++++Za vládu Ruské federace | dne 16. června 1998 |Za vládu Spojených států amerických | |Podmínky prodloužení platnosti dohody ITER EDAI. ROZSAH SPOLEČNÝCH TECHNICKÝCH ČINNOSTÍ1. Činnosti přímo spojené se stavbou nebo stavbami:- přizpůsobení projektu konkrétní stavbě nebo stavbám a odhady odpovídajících nákladů,- bezpečnostní analýza a technická podpora přípravy žádosti o povolení.2. Projekt, včetně širších variant a odhadů jejich nákladů, testování prototypů, výzkum a vývoj, včetně fyzikálních studií.3. Příprava dokumentace pro budoucí zakázky vzhledem k výsledkům bodů 1. a 2. uvedených výše.II. DALŠÍ PODPŮRNÉ ČINNOSTIStrany budou rovněž1. připravovat návrhy a všechny podpůrné informace pro úplnou realizaci ITER, včetně návrhu dohody pro výstavbu a provoz a souvisejících návrhů prováděcích ustanovení, jakož i informace o možném dopadu širších koncepcí na vývoj energie jaderné fúze;2. přizpůsobovat struktury a způsob fungování společného centrálního útvaru (JCT) a vnitřních útvarů (HT) za účelem zajištění účinného zahájení budoucí výstavby, pakliže o ní bude rozhodnuto;3. ke konci druhého roku společně přezkoumávat společné technické činnosti uvedené výše v bodu 1, například přípravy povolení, odhady nákladů, organizační a stavební připravenost, domácí vnitrostátní situaci, a připravovat společné zhodnocení pro všechny smluvní strany.III. PODPORA STRAN TÝKAJÍCÍ SE SPOLEČNÝCH ČINNOSTÍ1. Činnosti přímo spojené se stavbou nebo stavbami:Každá strana se podílí na pracích, které vycházejí ze zjištěných vlastností stavby. Práce budou proto vykonávány společně pod vedením ředitele ITER v rámci EDA, který bude za práce odpovídat, s výjimkou přípravy dokumentů rodilými mluvčími, které jsou požadovány v jazyce a formátech hostitelské strany nebo země.Dotčené strany dále- předloží do doby konání 14. zasedání Rady ITER (IC-14, červenec 1998) charakteristiky staveb v souladu se stavebními podmínkami a projektovými předpoklady stavby,- umožní v přiměřeném čase neformální dialog se správními orgány za účelem přípravy žádostí o povolení stavby a provozu ITER.Ředitel a vedoucí dotyčných vnitřních útvarů (HT) zahájí neformální konzultace, aby mohly být úkoly bodu I odst. 1 zohledňující charakteristiky stavby dodané dotčenými stranami začleněny do pracovního programu, který má být předložen prostřednictvím Řídícího poradního výboru (MAC) na jednání IC-14.Úpravy projektu budou provedeny s náležitým důrazem na kontrolu odhadovaných nákladů projektu.2. Obecná podporaStrany:- zachovají společný centrální útvar (JCT) a vykonávají přidělené úkoly,- poskytují dobrovolný příspěvek v různých oblastech, včetně konsolidace vědecké základny pro činnosti uvedené v bodu 1 odst. 2, například formou stávajících dobrovolných úprav,- pokračují při zajišťování společných staveb (JWS) a v podpoře zlepšeného propojení.3. Odhadované zdrojeOdhadované zdroje pro zamýšlený rozsah prací uvedených v bodu I (mimo ty, které již byly využity prostřednictvím dohod o přidělení úkolů), které navrhl ředitel a které podpořila Rada ITER (záznam rozhodnutí IC-12, bod 6.1.1, přílohy 9) jsou tyto:— personál JTC | okolo 396 výzkumníků ročně |— projektové práce HT | okolo 370 výzkumníků ročně |— podpora CAD | 1 pracovník na 4 projektanty |— společný fond | cca 2,5 mil. USD ročně |— technologie, výzkum a vývoj | cca 175 kIUA (zúčtovacích jednotek ITER). |Každá strana vyvine maximální úsilí k zajištění svého podílu zdrojů (články 12 a 14 dohody) při plnění svých povinností v souladu s čl. 17 odst. 1 dohody.IV. PLATNÉ ÚPRAVY1. Tato ustanovení platí po prodlouženou dobu společně s předešlými soubory ustanovení, které byly schváleny v době podepsání dohody a protokolu 2, pokud se strany písemně nedohodnou jinak.2. Současné úpravy týkající se dalších zemí na základě článku 19 dohody zůstávají v platnosti.3. IAEA bude nadále poskytovat podporu a pomoc na základě článku 20 dohody.V. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍStrany podniknou společné kroky s obecným cílem umožnit účinné zahájení budoucí výstavby ITER a v tomto ohledu uznávají význam provádění přípravných prací ve všech vhodných směrech.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 16. března 1998 o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty

text:
Důležité právní upozornění

|

31998D0258

Úřední věstník L 118 , 21/04/1998 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí Radyze dne 16. března 1998o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty(98/258/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s čl. 228 odst. 2 první větou této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty je vhodným nástrojem k realizaci ustanovení dohody WTO o používání hygienických a rostlinolékařských opatření v souvislosti s opatřeními pro zdraví lidí a zvířat;vzhledem k tomu, že dohoda přispěje k usnadnění vzájemného obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými prostřednictvím postupného uznání rovnocennosti hygienických opatření, uznáním nákazového statusu, používáním regionalizace a zlepšením komunikace a spolupráce;vzhledem k tomu, že je vhodné stanovit postup úzké a účinné spolupráce mezi Komisí a členskými státy v rámci Stálého veterinárního výboru;vzhledem k tomu, že dohoda by měla být za Společenství schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty se tímto za Společenství schvaluje.Znění dohody včetně jejích příloh je připojeno k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady se tímto zmocňuje k určení osoby nebo osob zplnomocněných svým podpisem dohody zavázat Společenství.Článek 3Prováděcí ustanovení k této dohodě, včetně ustanovení týkajících se záruk souvisejících s čerstvým masem a masnými výrobky, jež musejí být rovnocenné zárukám stanoveným směrnicí 72/462/EHS [1], se vydávají postupem podle článku 30 uvedené směrnice.Článek 4Komise, které jsou nápomocni zástupci členských států, zastupuje Společenství ve smíšeném výboru uvedeném v čl. 14 odst. 1 dohody.Stanovisko Společenství k otázkám, jimiž se má smíšený výbor zabývat, se určuje v rámci vhodných orgánů Rady, v souladu s ustanoveními Smlouvy.Změny příloh dohody, které jsou výsledkem doporučení smíšeného výboru, se přijímají postupem podle článku 29 směrnice 72/462/EHS.Článek 5Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem vyhlášení.V Bruselu dne 16. března 1998.Za RadupředsedaJ. Cunningham[1] Úř. věst. L 302, 13.12.1972, s. 28. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 97/79/ES (Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 31).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise ze dne 13. ledna 2017 o nahrazení člena skupiny zúčastněných stran v rámci platformy REFIT

text:
               18.1.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 16/3

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 13. ledna 2017
   o nahrazení člena skupiny zúčastněných stran v rámci platformy REFIT
   (2017/C 16/03)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Komise C(2015) 3261 final ze dne 19. května 2015, kterým se zřizuje platforma REFIT, a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Komise C(2015) 3261 final, kterým se zřizuje platforma REFIT (dále jen „platforma“), stanoví v článku 4, že platformu bude tvořit „vládní skupina“ a „skupina zúčastněných stran“ a že členy skupiny zúčastněných stran bude až 20 odborníků, z nichž dva budou zastupovat Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů a zbývající odborníci budou pocházet z podniků, včetně malých a středních podniků, a z organizací sociálních partnerů a občanské společnosti, které mají bezprostřední zkušenost s uplatňováním právních předpisů Unie. Odborníci ve skupině zúčastněných stran jsou jmenováni za svou osobu nebo aby reprezentovali společný zájem sdílený několika zúčastněnými stranami.

               (2)

               Rozhodnutí v čl. 4 odst. 4 stanoví, že Komise na návrh prvního místopředsedy Komise jmenuje členy skupiny zúčastněných stran, kteří byli vybráni z uchazečů s přímou zkušeností s uplatňováním právních předpisů Unie a kteří odpověděli na výzvu k podání žádostí. Jmenování má v nejvyšší možné míře zajistit vyvážené zastoupení různých odvětví, zájmů a regionů Unie, jakož i mužů a žen. Ustanovení čl. 4 odst. 5 rozhodnutí stanoví, že členové jsou jmenováni na období do 31. října 2019. Podle čl. 4 odst. 6 rozhodnutí mohou být členové, kteří odstoupí, pro zbytek funkčního období nahrazeni.

               (3)

               Rozhodnutí Komise C(2015) 9063 final ze dne 16. prosince 2015 o jmenování členů skupiny zúčastněných stran v rámci platformy REFIT (1) stanoví, že pokud některý člen skupiny zúčastněných stran přestane být členem během funkčního období platformy, může první místopředseda jmenovat náhradníka z původního seznamu kandidátů, kteří odpověděli na výzvu k podání žádosti o členství ve skupině zúčastněných stran.

               (4)

               Poté, co pan Juraj Krivošik dne 26. září 2016 odstoupil z funkce člena skupiny zúčastněných stran, jmenoval první místopředseda Komise na zbytek funkčního období jako nástupkyni pana Krivošika paní Saru Pereiraovou,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Paní Sara Pereira je jmenována členkou skupiny zúčastněných stran v rámci platformy REFIT do 31. října 2019 (viz příloha tohoto rozhodnutí).

      V Bruselu dne 13. ledna 2017.

            Za Komisi

            Frans TIMMERMANS

            první místopředseda Komise

      (1)  Úř. věst. C 425, 18.12.2015, s. 8.

      PŘÍLOHA

                  Jméno

                  Státní příslušnost

                  Zastupuje společný zájem zúčastněných stran v konkrétní oblasti politiky

                  Současný zaměstnavatel

                  Paní Sara Pereira

                  PORTUGALSKO

                  ANO

                  Centrum pro konkurenceschopnost a technologie lesního hospodářství (AIFF)