title: 2008/579/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 16. června 2008 o podpisu a uzavření Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 jménem Evropského společenství

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 186/12

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 16. června 2008
   o podpisu a uzavření Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 jménem Evropského společenství
   (2008/579/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Mezinárodní rada pro kávu schválila znění Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 usnesením č. 431 ze dne 28. září 2007.

               (2)

               Mezinárodní dohoda o kávě z roku 2007 byla sjednána s cílem nahradit Mezinárodní dohodu o kávě z roku 2001, jejíž platnost byla prodloužena do 30. září 2008.

               (3)

               Mezinárodní dohodu o kávě z roku 2007 je možné podepsat a listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení uložit do 31. srpna 2008.

               (4)

               Společenství je smluvní stranou Mezinárodní dohody o kávě z roku 2001, a je proto v jeho zájmu schválit Mezinárodní dohodu o kávě z roku 2007, která ji nahrazuje,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Mezinárodní dohoda o kávě z roku 2007 se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu a uložit schvalovací listinu jménem Společenství spolu s prohlášením k ní připojeným do 31. srpna 2008.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 16. června 2008.

            Za Radu

            předseda

         D. RUPEL

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 186/13

         PŘEKLAD
   MEZINÁRODNÍ DOHODA O KÁVĚ Z ROKU 2007
   OBSAH
   Článek
   Preambule
   KAPITOLA I –   CÍLE

               1.

            Cíle
         KAPITOLA II –   DEFINICE

               2.

            Definice
         KAPITOLA III –   OBECNÉ ZÁVAZKY ČLENŮ

               3.

            Obecné závazky členů
         KAPITOLA IV –   ČLENSTVÍ

               4.

            Členství v Organizaci

               5.

            Skupinové členství
         KAPITOLA V –   MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PRO KÁVU

               6.

            Sídlo a struktura Mezinárodní organizace pro kávu

               7.

            Výsady a imunity
         KAPITOLA VI –   MEZINÁRODNÍ RADA PRO KÁVU

               8.

            Složení Mezinárodní rady pro kávu

               9.

            Pravomoci a funkce Rady

               10.

            Předseda a místopředseda Rady

               11.

            Zasedání Rady

               12.

            Rozdělení hlasů

               13.

            Postup hlasování v Radě

               14.

            Rozhodnutí Rady

               15.

            Spolupráce s jinými organizacemi

               16.

            Spolupráce s nevládními organizacemi
         KAPITOLA VII –   VÝKONNÝ ŘEDITEL A ZAMĚSTNANCI

               17.

            Výkonný ředitel a zaměstnanci
         KAPITOLA VIII –   FINANCOVÁNÍ A SPRÁVA

               18.

            Výbor pro financování a správu

               19.

            Finanční ustanovení

               20.

            Stanovení správního rozpočtu a vyměření členských příspěvků

               21.

            Úhrada členských příspěvků

               22.

            Finanční odpovědnost

               23.

            Audit a zveřejňování účetních závěrek
         KAPITOLA IX –   PODPORA OBCHODU A ROZVOJ TRHU

               24.

            Odstranění překážek obchodu a spotřeby

               25.

            Podpora obchodu a rozvoje trhu

               26.

            Opatření týkající se zpracované kávy

               27.

            Směsi a náhražky
         KAPITOLA X –   PROJEKTOVÉ ČINNOSTI ORGANIZACE

               28.

            Rozvoj a financování projektů
         KAPITOLA XI –   SOUKROMÝ SEKTOR KÁVY

               29.

            Poradní výbor pro soukromý sektor

               30.

            Světová konference o kávě

               31.

            Poradní fórum pro financování odvětví kávy
         KAPITOLA XII –   STATISTICKÉ INFORMACE, STUDIE A ŠETŘENÍ

               32.

            Statistické informace

               33.

            Osvědčení o původu

               34.

            Studie, šetření a zprávy
         KAPITOLA XIII –   OBECNÁ USTANOVENÍ

               35.

            Příprava nové dohody

               36.

            Udržitelný rozvoj odvětví kávy

               37.

            Životní úroveň a pracovní podmínky
         KAPITOLA XIV –   KONZULTACE, SPORY A STÍŽNOSTI

               38.

            Konzultace

               39.

            Spory a stížnosti
         KAPITOLA XV –   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               40.

            Podpis a ratifikace, přijetí nebo schválení

               41.

            Prozatímní uplatňování

               42.

            Vstup v platnost

               43.

            Přistoupení

               44.

            Výhrady

               45.

            Dobrovolné odstoupení

               46.

            Vyloučení

               47.

            Vyrovnání účtů s odstupujícími nebo vyloučenými členy

               48.

            Doba platnosti, prodloužení a ukončení platnosti

               49.

            Změny

               50.

            Doplňující a přechodná ustanovení

               51.

            Závazná znění dohody

               PŘÍLOHA

            Převodní koeficienty pro praženou kávu, kávu bez kofeinu, tekutou a rozpustnou kávu, které byly definovány v Mezinárodní dohodě o kávě z roku 2001
         MEZINÁRODNÍ DOHODA O KÁVĚ Z ROKU 2007
   PREAMBULE
   VLÁDY, KTERÉ JSOU SMLUVNÍMI STRANAMI TÉTO DOHODY,
   uznávajíce mimořádný význam kávy pro hospodářství mnoha zemí, jejichž příjmy z vývozu, a tudíž i dosažení jejich cílů sociálního a hospodářského rozvoje, jsou do značné míry závislé na této komoditě,
   uznávajíce důležitost odvětví kávy pro živobytí milionů lidí, zejména v rozvojových zemích, a majíce na paměti, že v mnoha těchto zemích je produkce závislá na drobných rodinných hospodářstvích,
   uznávajíce přispění udržitelného rozvoje odvětví kávy k dosažení mezinárodně stanovených rozvojových cílů, včetně rozvojových cílů tisíciletí, zejména s ohledem na odstranění chudoby,
   uznávajíce potřebu posilování udržitelného rozvoje odvětví kávy, které povede k vyšší zaměstnanosti a vyšším příjmům, a dále k lepší životní úrovni a lepším pracovním podmínkám v členských zemích,
   majíce na paměti, že úzká mezinárodní spolupráce v otázkách kávy, včetně mezinárodního obchodu, může posílit hospodářsky rozličné světové odvětví kávy, hospodářský a sociální rozvoj v zemích, které kávu produkují, rozvoj výroby a spotřeby kávy a zlepšení vztahů mezi zeměmi, které kávu vyvážejí a dovážejí,
   majíce na paměti, že spolupráce mezi členy, mezinárodními organizacemi, soukromým sektorem a všemi ostatními zainteresovanými stranami může přispět k rozvoji odvětví kávy,
   uznávajíce, že zvýšená dostupnost informací o kávě a strategií řízení tržních rizik může pomoci vyhnout se nerovnováhám ve výrobě a spotřebě kávy, jež mohou vést k výrazné tržní nestabilitě, což může uškodit výrobcům i spotřebitelům,
   připomínajíce výhody, které vzešly z mezinárodní spolupráce při provádění mezinárodních dohod o kávě z let 1962, 1968, 1976, 1983, 1994 a 2001,
   SE DOHODLY TAKTO:
   KAPITOLA I
   CÍLE
   Článek 1
   Cíle
   Cílem této dohody je posílit celosvětové odvětví kávy a podporovat jeho udržitelné rozšiřování v tržním prostředí ve prospěch všech subjektů tohoto odvětví prostřednictvím:

               1)

               podpory mezinárodní spolupráce v otázkách týkajících se kávy;

               2)

               vytvoření fóra pro konzultace o otázkách týkajících se kávy pro vládní a soukromý sektor;

               3)

               povzbuzování členů k rozvíjení udržitelného rozvoje odvětví kávy z hospodářského a sociálního hlediska a z hlediska životního prostředí;

               4)

               vytvoření fóra pro konzultace s cílem porozumět strukturálním podmínkám na mezinárodních trzích a dlouhodobým tendencím ve výrobě a spotřebě, jež vyrovnávají nabídku a poptávku, čímž se dosáhne cen, jež budou spravedlivé pro spotřebitele i výrobce;

               5)

               umožnění rozšiřování a transparentnosti mezinárodního obchodu se všemi typy a formami kávy a podpory odstraňování obchodních překážek;

               6)

               shromažďování, šíření a zveřejňování hospodářských, technických a vědeckých údajů, statistik a studií i výsledků výzkumu a vývoje v otázkách kávy;

               7)

               podpory rozvoje spotřeby a trhů veškerých typů a forem kávy, a to i v zemích, které kávu produkují;

               8)

               rozvoje a hodnocení projektů, z nichž mají užitek členové i světové hospodářství kávy, a hledání finančních zdrojů pro tyto projekty;

               9)

               zlepšování jakosti kávy s cílem zvýšit spokojenost zákazníků a užitek pro výrobce;

               10)

               povzbuzování členů k rozvoji vhodných postupů k zajištění bezpečnosti potravin v odvětví kávy;

               11)

               podpory školicích a informačních programů určených k tomu, aby členům pomohly využívat technologie týkající se kávy;

               12)

               povzbuzování členů k vypracovávání a provádění strategií, které zvýší schopnost místních komunit a drobných rodinných hospodářství mít z výroby kávy užitek, což může přispět ke snížení chudoby;

               13)

               usnadnění přístupu k informacím o finančních nástrojích a službách, jež mohou výrobcům kávy pomoci, a to včetně dostupnosti úvěrů a metod řízení rizika.

         KAPITOLA II
   DEFINICE
   Článek 2
   Definice
   Pro účely této dohody se použijí tyto definice:

               1)

                  Kávou se rozumějí zrna a plody kávovníku, pergamenové, zelené nebo pražené, a rovněž káva mletá, tekutá, rozpustná a káva bez kofeinu. Rada přezkoumá v co nejkratší době po vstupu této dohody v platnost a následně vždy po třech letech převodní koeficienty pro typy kávy, které jsou uvedeny níže v písmenech d), e), f) a g). Po těchto přezkumech Rada určí náležité převodní koeficienty a zveřejní je. Před prvním přezkumem a v případě, že Rada nebude schopná dojít v této věci k rozhodnutí, platí převodní koeficienty používané v Mezinárodní dohodě o kávě z roku 2001, které jsou uvedeny v příloze této dohody. S výhradou těchto ustanovení mají níže uvedené pojmy tyto významy:

                           a)

                              zelenou kávou se rozumí veškerá káva ve formě loupaných zrn před pražením;

                           b)

                              sušeným kávovým plodem se rozumí sušený plod kávovníku; k určení ekvivalentu sušeného kávového plodu k zelené kávě se násobí čistá hmotnost sušeného kávového plodu koeficientem 0,50;

                           c)

                              pergamenovou kávou se rozumí zelené kávové zrno ve své pergamenové slupce; k určení ekvivalentu pergamenové kávy k zelené kávě se násobí čistá hmotnost pergamenové kávy koeficientem 0,80;

                           d)

                              praženou kávou se rozumí zelená káva pražená na jakýkoli stupeň; zahrnuje také mletou kávu;

                           e)

                              kávou bez kofeinu se rozumí zelená, pražená nebo rozpustná káva, ze které byl odstraněn kofein;

                           f)

                              tekutou kávou se rozumí sušina rozpustná ve vodě získaná z pražené kávy, která se uvede do tekutého stavu;

                           g)

                              rozpustnou kávou se rozumí suchá, ve vodě rozpustná sušina získaná z pražené kávy.

               2)

                  Žokem se rozumí 60 kg nebo 132,276 liber zelené kávy; tunou se rozumí hmotnost 1 000 kg nebo 2 204,6 liber; librou se rozumí 453,597 gramů.

               3)

                  Kávovým rokem se rozumí období jednoho roku od 1. října do 30. září.

               4)

                  Organizací se rozumí Mezinárodní organizace pro kávu a Radou se rozumí Mezinárodní rada pro kávu.

               5)

                  Smluvní stranou se rozumí vláda, Evropské společenství nebo mezivládní organizace uvedená v čl. 4 odst. 3, která uložila listinu o ratifikaci, přijetí, schválení nebo o prozatímním uplatňování této dohody v souladu s články 40, 41 a 42 nebo k dohodě přistoupila v souladu s článkem 43.

               6)

                  Členem se rozumí smluvní strana.

               7)

                  Vyvážejícím členem nebo vyvážející zemí se rozumí člen nebo země, kteří jsou čistými vývozci kávy, tzn. člen nebo země, jejichž vývoz převyšuje dovoz.

               8)

                  Dovážejícím členem nebo dovážející zemí se rozumí člen nebo země, kteří jsou čistými dovozci kávy, tzn. člen nebo země, jejichž dovoz převyšuje vývoz.

               9)

                  Odděleným většinovým hlasováním se rozumí hlasování, při kterém je vyžadováno nejméně 70 % odevzdaných hlasů přítomných a hlasujících vyvážejících členů a nejméně 70 % odevzdaných hlasů přítomných a hlasujících dovážejících členů, které se počítají odděleně.

               10)

                  Depozitářem se rozumí mezivládní organizace nebo smluvní strana Mezinárodní dohody o kávě z roku 2001, určená rozhodnutím Rady podle Mezinárodní dohody o kávě z roku 2001, které bude přijato na základě konsensu do 31. ledna 2008. Dané rozhodnutí se stane nedílnou součástí této dohody.

         KAPITOLA III
   OBECNÉ ZÁVAZKY ČLENŮ
   Článek 3
   Obecné závazky členů
   1.   Členové se zavazují, že přijmou veškerá nutná opatření, která jim umožní plnit své povinnosti podle této dohody a plně vzájemně spolupracovat při uskutečňování jejích cílů. Členové se zejména zavazují poskytovat všechny potřebné informace k usnadnění fungování této dohody.
   2.   Členové uznávají, že osvědčení o původu jsou důležitým zdrojem informací o obchodu s kávou. Vyvážející členové proto přebírají odpovědnost za zajištění řádného vydávání a používání osvědčení o původu podle pravidel stanovených Radou.
   3.   Členové dále uznávají, že informace o zpětném vývozu jsou také důležité pro správnou analýzu světového obchodu s kávou. Dovážející členové se proto zavazují, že budou poskytovat pravidelné a přesné informace o zpětném vývozu ve formě a způsobem, které stanoví Rada.
   KAPITOLA IV
   ČLENSTVÍ
   Článek 4
   Členství v Organizaci
   1.   Každá smluvní strana představuje jednoho člena Organizace.
   2.   Člen může změnit svou kategorii členství při splnění podmínek, na kterých se dohodne Rada.
   3.   Každému odkazu na „vládu“ v této dohodě je třeba rozumět tak, že zahrnuje Evropské společenství a kteroukoli jinou mezivládní organizaci, která má výlučnou pravomoc sjednávat, uzavírat a uplatňovat tuto dohodu.
   Článek 5
   Skupinové členství
   Dvě nebo více smluvních stran mohou prohlásit, formou odpovídajícího oznámení zaslaného Radě a depozitáři, které vstoupí v platnost v den upřesněný danými smluvními stranami, a za podmínek, na kterých se dohodne Rada, že se v Organizaci účastní jako skupinový člen.
   KAPITOLA V
   MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PRO KÁVU
   Článek 6
   Sídlo a struktura Mezinárodní organizace pro kávu
   1.   Mezinárodní organizace pro kávu, zřízená Mezinárodní dohodou o kávě z roku 1962, zůstává zachována, aby zajišťovala provádění této dohody a dohlížela na její fungování.
   2.   Sídlem Organizace je Londýn, pokud Rada nerozhodne jinak.
   3.   Nejvyšším orgánem Organizace je Mezinárodní rada pro kávu. Radě je případně nápomocen Výbor pro financování a správu, Výbor pro podporu obchodu a rozvoje trhu a Projektový výbor. Poradenství Radě poskytují rovněž Poradní výbor pro soukromý sektor, Světová konference pro kávu a Poradní fórum pro financování odvětví kávy.
   Článek 7
   Výsady a imunity
   1.   Organizace má právní subjektivitu. Zejména je způsobilá uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
   2.   Právní postavení, výsady a imunity Organizace, jejího výkonného ředitele, jejích zaměstnanců a odborníků a zástupců členů po dobu, kdy se nacházejí na území hostitelské země za účelem výkonu svých funkcí, jsou nadále upraveny dohodou o sídle uzavřenou mezi hostitelskou vládou a Organizací.
   3.   Dohoda o sídle uvedená v odstavci 2 tohoto článku je nezávislá na této dohodě. Zaniká však

               a)

               dohodou mezi hostitelskou vládou a Organizací;

               b)

               přemístěním sídla Organizace mimo území hostitelské vlády nebo

               c)

               zánikem Organizace.

         4.   Organizace může s jedním nebo více členy uzavřít dohody o výsadách a imunitách, které musí schválit Rada a které mohou být nezbytné pro řádné fungování této dohody.
   5.   Vlády jiných členských zemí, než je hostitelská země, poskytují Organizaci stejné výhody v oblasti měnových a devizových předpisů, vedení bankovních účtů a převodu peněz, jaké poskytují specializovaným agenturám Organizace spojených národů.
   KAPITOLA VI
   MEZINÁRODNÍ RADA PRO KÁVU
   Článek 8
   Složení Mezinárodní rady pro kávu
   1.   Mezinárodní rada pro kávu je složena ze všech členů Organizace.
   2.   Každý člen jmenuje jednoho zástupce do Rady, a pokud si to přeje, jednoho nebo více náhradníků. Každý člen může také určit jednoho nebo více poradců svých zástupců nebo jejich náhradníků.
   Článek 9
   Pravomoci a funkce Rady
   1.   Veškeré pravomoci zvlášť udělené touto dohodou se svěřují Radě, která vykonává funkce nezbytné pro provádění této dohody.
   2.   Rada může podle potřeby zřizovat a rozpouštět výbory a pomocné orgány jiné než ty, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 3.
   3.   Rada stanoví pravidla a předpisy nezbytné k provádění této dohody, jež musí být v souladu s touto dohodou, včetně svého jednacího řádu, finančních předpisů a zaměstnaneckého řádu Organizace. Rada může ve svém jednacím řádu stanovit postup, podle něhož může rozhodovat o určitých otázkách bez zasedání.
   4.   Rada pravidelně vydává strategický akční plán, na jehož základě usměrňuje svou činnost a určuje své priority, včetně priorit pro projektové činnosti vykonávané podle článku 28 a studie, šetření a zprávy podle článku 34. Priority stanovené v akčním plánu jsou zohledňovány v ročních pracovních programech schvalovaných Radou.
   5.   Rada rovněž uchovává záznamy, které jsou nezbytné pro výkon jejích funkcí podle této dohody, a veškeré další záznamy, které považuje za potřebné.
   Článek 10
   Předseda a místopředseda Rady
   1.   Rada volí pro každý kávový rok předsedu a místopředsedu, kteří nejsou placeni Organizací.
   2.   Předseda je volen z řad zástupců buď vyvážejících či dovážejících členů a místopředseda je volen z řad zástupců druhé kategorie členů. Tyto funkce obě kategorie členů každý kávový rok mezi sebou střídají.
   3.   Předseda ani místopředseda, pokud jedná jako předseda, nemají právo hlasovat. V takovém případě vykonává hlasovací práva daného člena jejich náhradník.
   Článek 11
   Zasedání Rady
   1.   Rada zasedá pravidelně dvakrát do roka, a pokud se rozhodne, konají se ještě mimořádná zasedání. Mimořádné zasedání může Rada svolat na žádost kterýchkoli deseti členů. Zasedání Rady se oznamuje alespoň 30 dní předem, kromě naléhavých případů, kdy se oznamuje alespoň 10 dní předem.
   2.   Zasedání se konají v sídle Organizace, pokud se Rada neusnese jinak. Pokud některý člen pozve Radu, aby se sešla na jeho území, a Rada s tím souhlasí, nese tento člen další náklady, které z toho pro Organizaci vyplývají nad rámec nákladů, jež vznikají v případě, že se zasedání koná v sídle Organizace.
   3.   Rada může pozvat kteroukoli třetí zemi nebo organizaci uvedenou v článcích 15 a 16, aby se zúčastnily kteréhokoli jejího zasedání jako pozorovatelé. Při každém zasedání Rada rozhoduje, zda účast pozorovatelů povolí.
   4.   Rada je na zasedání, na kterém má být přijato rozhodnutí, schopna se usnášet, je-li přítomna více než polovina vyvážejících a dovážejících členů, kteří ve své kategorii mají alespoň dvě třetiny všech hlasů. Není-li Rada při zahájení zasedání nebo plenárního zasedání schopna se usnášet, odloží předseda zahájení zasedání nebo plenárního zasedání alespoň o dvě hodiny. Pokud i poté není Rada schopna se usnášet, může předseda opětovně odložit zahájení zasedání nebo plenárního zasedání alespoň o další dvě hodiny. Pokud Rada stále není schopna se usnášet i po opětovném odložení, odloží se daná věc, o níž je nutné rozhodnout, na příští zasedání Rady.
   Článek 12
   Rozdělení hlasů
   1.   Vyvážející členové mají dohromady 1 000 hlasů a dovážející členové mají dohromady 1 000 hlasů, které jsou v rámci každé kategorie členů, tzn. vyvážejících a dovážejících členů, rozděleny tak, jak je stanoveno v následujících odstavcích tohoto článku.
   2.   Každý člen má pět základních hlasů.
   3.   Zbývající hlasy vyvážejících členů se rozdělují mezi tyto členy v poměru k průměrnému objemu jejich vývozu kávy do všech míst určení za předchozí čtyři kalendářní roky.
   4.   Zbývající hlasy dovážejících členů se rozdělují mezi tyto členy v poměru k průměrnému objemu jejich dovozu kávy za předchozí čtyři kalendářní roky.
   5.   Evropskému společenství a jakékoli mezivládní organizaci podle čl. 4 odst. 3 přísluší tolik hlasů, co jednomu členovi. Má tedy pět základních hlasů a dodatečné hlasy v poměru k průměrnému objemu svého vývozu a dovozu kávy za předchozí čtyři kalendářní roky.
   6.   Rozdělení hlasů určuje Rada v souladu s tímto článkem na začátku každého kávového roku a toto rozdělení zůstává v platnosti během uvedeného roku, není-li v odstavci 7 tohoto článku stanoveno jinak.
   7.   Pokud dojde ke změně v členství v Organizaci nebo pokud je výkon hlasovacích práv člena pozastaven nebo obnoven podle článků 21, přerozdělí Rada hlasy v souladu s tímto článkem.
   8.   Žádný člen nesmí mít dvě třetiny či více hlasů ve své kategorii.
   9.   Hlasy nelze dělit.
   Článek 13
   Postup hlasování v Radě
   1.   Každý člen disponuje počtem jemu příslušejících hlasů a není oprávněn své hlasy dělit. S hlasy, které drží na základě zmocnění podle odstavce 2 tohoto článku, však může nakládat různě.
   2.   Každý vyvážející člen může písemně zmocnit kteréhokoli jiného vyvážejícího člena a každý dovážející člen může písemně zmocnit kteréhokoli jiného dovážejícího člena, aby zastupoval jeho zájmy a vykonával jeho hlasovací práva na jednom nebo více zasedáních Rady.
   Článek 14
   Rozhodnutí Rady
   1.   Rada usiluje o to, aby přijímala všechna rozhodnutí a podávala všechna doporučení na základě konsensu. Pokud nelze konsensu dosáhnout, přijímá Rada rozhodnutí a doporučení na základě nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících vyvážejících členů a nejméně 70 % hlasů přítomných a hlasujících dovážejících členů, přičemž hlasy jsou počítány odděleně.
   2.   Při rozhodování Rady odděleným většinovým hlasováním se postupuje takto:

               a)

               pokud návrh nezíská požadovanou oddělenou většinu hlasů na základě odděleného většinového hlasování kvůli nesouhlasu nejvýše tří vyvážejících členů nebo nejvýše tří dovážejících členů, je o něm znovu hlasováno do 48 hodin, pokud tak Rada rozhodne prostou většinou hlasů přítomných členů;

               b)

               pokud návrh na základě odděleného většinového hlasování požadovanou většinu hlasů opět nezíská, je považován za nepřijatý.

         3.   Členové se zavazují, že přijmou za závazná veškerá rozhodnutí Rady přijatá na základě této dohody.
   Článek 15
   Spolupráce s jinými organizacemi
   1.   Rada může přijmout opatření pro konzultace a spolupráci s Organizací spojených národů a jejími specializovanými agenturami, jakož i s jinými příslušnými mezivládními organizacemi a příslušnými mezinárodními a regionálními organizacemi. Plně využívá prostředky Společného fondu pro suroviny a jiné zdroje financování. Tato opatření mohou zahrnovat finanční ujednání, která Rada považuje za vhodná pro dosažení cílů této dohody. Při uskutečňování jakéhokoli projektu v rámci těchto ujednání Organizace nepřebírá žádné finanční závazky za záruky dané jednotlivými členy nebo jinými subjekty. Žádný člen nenese odpovědnost, z důvodu svého členství v Organizaci, za závazky vyplývající z přijetí nebo poskytnutí půjček jakýmkoli jiným členem nebo subjektem v souvislosti s těmito projekty.
   2.   V případě možnosti je Organizace rovněž oprávněna shromažďovat od členů, třetích zemí, dárců a jiných agentur informace o rozvojových projektech a programech, které se zaměřují na odvětví kávy. Po dohodě dotyčných stran může Organizace případně tyto informace zpřístupnit členům i těmto jiným organizacím.
   Článek 16
   Spolupráce s nevládními organizacemi
   Při plnění cílů vyplývajících z této dohody může Organizace, aniž jsou dotčeny články 15, 29, 30 a 31, navázat a posilovat spolupráci s příslušnými nevládními organizacemi, které mají odborné zkušenosti s relevantními aspekty odvětví kávy, a s jinými odborníky na otázky kávy.
   KAPITOLA VII
   VÝKONNÝ ŘEDITEL A ZAMĚSTNANCI
   Článek 17
   Výkonný ředitel a zaměstnanci
   1.   Rada jmenuje výkonného ředitele. Rada stanoví podmínky jmenování výkonného ředitele, které jsou srovnatelné s podmínkami pro odpovídající úředníky podobných mezivládních organizací.
   2.   Výkonný ředitel je nejvyšším správním úředníkem Organizace a odpovídá za plnění všech povinností, kterými je pověřen při správě této dohody.
   3.   Výkonný ředitel jmenuje zaměstnance Organizace v souladu s předpisy stanovenými Radou.
   4.   Výkonný ředitel ani žádný zaměstnanec nesmí mít finanční zájmy v kávovém průmyslu, obchodu s kávou nebo dopravě kávy.
   5.   Při plnění svých úkolů nesmí výkonný ředitel ani zaměstnanci vyžadovat nebo přijímat pokyny od žádného člena ani žádného orgánu vně Organizace. Zdrží se jakéhokoli jednání, které je neslučitelné s jejich postavením mezinárodních úředníků, kteří jsou odpovědni pouze Organizaci. Každý člen se zavazuje respektovat výhradně mezinárodní povahu povinností výkonného ředitele a zaměstnanců a nesmí je ovlivňovat při plnění jejich povinností.
   KAPITOLA VIII
   FINANCOVÁNÍ A SPRÁVA
   Článek 18
   Výbor pro financování a správu
   Bude zřízen Výbor pro financování a správu. Rada stanoví jeho složení a mandát. Tento výbor bude odpovídat za dozor nad přípravou správního rozpočtu, který bude Radě předložen ke schválení, a bude vykonávat jiné úkoly, kterými ho Rada pověří, k nimž bude patřit kontrola příjmů a výdajů a záležitosti týkající se správy Organizace. Výbor pro financování a správu podává Radě zprávy o své činnosti.
   Článek 19
   Finanční ustanovení
   1.   Náklady na delegace vyslané k Radě a na zástupce u veškerých výborů Rady hradí vláda země příslušného delegáta.
   2.   Ostatní výdaje nutné pro správu této dohody jsou hrazeny z ročních členských příspěvků, jak jsou stanoveny v článku 20, a z příjmů z prodeje zvláštních služeb pro členy a z prodeje informací a studií vyplývajících z uplatnění článků 32 a 34.
   3.   Účetním obdobím Organizace je kávový rok.
   Článek 20
   Stanovení správního rozpočtu a vyměření členských příspěvků
   1.   Během druhé poloviny každého účetního období schválí Rada správní rozpočet Organizace na následující účetní období a vyměří příspěvky každého člena do něj. Návrh správního rozpočtu připravuje výkonný ředitel pod dohledem Výboru pro financování a správu v souladu s článkem 18.
   2.   Příspěvek každého člena do správního rozpočtu pro každé účetní období je poměrný podle podílu, který existuje v okamžiku hlasování o správním rozpočtu mezi počtem hlasů tohoto člena a počtem hlasů všech členů. Pokud však dojde ke změně v rozdělení hlasů mezi členy podle čl. 12 odst. 6 na začátku účetního období, pro které byly příspěvky vyměřeny, tyto příspěvky se pro daný rok odpovídajícím způsobem upraví. Pro stanovení příspěvků se hlasy každého člena vypočítají tak, že se nepřihlíží k pozastavení výkonu hlasovacích práv člena ani k novému rozdělení hlasů, které z toho vyplývá.
   3.   První příspěvek každého člena, který přistupuje k Organizaci po vstupu této dohody v platnost podle článku 42, stanoví Rada na základě počtu hlasů připadajících tomuto členu a zbývající části běžného účetního období, aniž by se měnily příspěvky vyměřené ostatním členům pro dané účetní období.
   Článek 21
   Úhrada členských příspěvků
   1.   Příspěvky do správního rozpočtu pro každé účetní období jsou splatné ve volně směnitelné měně první den daného účetního období.
   2.   Pokud člen neuhradí plný členský příspěvek do správního rozpočtu do šesti měsíců ode dne jeho splatnosti, je mu pozastaven výkon hlasovacích práv a práva účastnit se zasedání zvláštních výborů, dokud příspěvek plně neuhradí. Tento člen však není zbaven žádných jiných práv ani zproštěn svých povinností podle této dohody, pokud tak nerozhodne Rada.
   3.   Každý člen, jemuž byl pozastaven výkon hlasovacích práv podle odstavce 2 tohoto článku, je i nadále povinen hradit svůj členský příspěvek.
   Článek 22
   Finanční odpovědnost
   1.   Organizace, která funguje způsobem uvedeným v čl. 6 odst. 3, nemá pravomoc uzavírat žádné závazky mimo oblast působnosti této dohody ani k tomu nemůže být zmocněna svými členy, a zejména není způsobilá přijímat úvěry. Při výkonu svého práva uzavírat smlouvy do nich Organizace začlení podmínky tohoto článku tak, aby se s nimi seznámily ostatní smluvní strany, které s Organizací smlouvy uzavírají, avšak pokud tyto podmínky do smlouvy začleněny nejsou, neznamená to, že je smlouva neplatná nebo že došlo k překročení pravomocí.
   2.   Finanční odpovědnost členů je omezena rozsahem jejich závazků týkajících se členských příspěvků, které jsou v této dohodě výslovně upraveny. U třetích stran, které s Organizací obchodují, se má za to, že byly seznámeny s ustanoveními této dohody, která se týkají finanční odpovědnosti členů.
   Článek 23
   Audit a zveřejňování účetních závěrek
   Jakmile je to možné, nejpozději však šest měsíců po uzavření každého účetního období, se připraví výkaz aktiv, pasiv, příjmů a výdajů Organizace ověřený nezávislými auditory. Tento výkaz se předkládá Radě ke schválení na nejbližším zasedání.
   KAPITOLA IX
   PODPORA OBCHODU A ROZVOJ TRHU
   Článek 24
   Odstranění překážek obchodu a spotřeby
   1.   Členové si uvědomují, jak důležité je zachovat udržitelný vývoj odvětví kávy a odstranit současné překážky a zabránit vytvoření nových, které by mohly omezit obchod a spotřebu, a zároveň si jsou vědomi svého práva regulovat a zavádět nová pravidla pro dosažení cílů vnitrostátních politik v oblasti ochrany zdraví a životního prostředí a přitom dodržet své závazky v rámci mezinárodních smluv, včetně těch, které upravují mezinárodní obchod.
   2.   Členové uznávají, že některá v současnosti platná opatření mohou ve větším či menším rozsahu omezovat růst spotřeby kávy, a to zejména

               a)

               dovozní opatření uplatňovaná na kávu, včetně preferenčních a jiných celních sazeb, kvót, činností státních monopolů nebo úředních nákupních agentur a jiné správní předpisy nebo obchodní zvyklosti;

               b)

               vývozní opatření ohledně přímých či nepřímých subvencí a jiné správní předpisy nebo obchodní zvyklosti a

               c)

               podmínky vnitřního obchodu a vnitrostátní a regionální právní a správní předpisy, které mohou ovlivňovat spotřebu.

         3.   S ohledem na výše uvedené cíle a na odstavec 4 tohoto článku usilují členové o snížení celních sazeb u kávy nebo o přijetí dalších opatření pro odstranění překážek zvýšení spotřeby.
   4.   Členové se s ohledem na společný zájem zavazují hledat způsoby a prostředky, kterými se dají postupně snižovat a v konečném důsledku odstranit překážky rozvoje obchodu a spotřeby uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo kterými se dají dopady těchto překážek podstatně zmírnit.
   5.   Členové, s ohledem na všechny závazky přijaté podle odstavce 4 tohoto článku, každoročně informují Radu o všech opatřeních přijatých k provedení tohoto článku.
   6.   Výkonný ředitel pravidelně připravuje studii o překážkách spotřeby, kterou předkládá Radě k posouzení.
   7.   Rada může na podporu cílů uvedených v tomto článku podávat členům doporučení, kteří jí pak co nejdříve podají zprávu o opatřeních přijatých k jejich provedení.
   Článek 25
   Podpora obchodu a rozvoje trhu
   1.   Členové si jsou vědomi výhod, které vyvážejícím i dovážejícím členům vyplývají ze snahy podpořit spotřebu, zlepšit kvalitu výrobku a rozvíjet trh s kávou, a to i ve vyvážejících členských zemích.
   2.   Činnosti spojené s podporou obchodu a rozvojem trhu mohou zahrnovat informační kampaně, výzkum, vytváření kapacit a studie týkající se výroby a spotřeby kávy.
   3.   Tyto činnosti mohou být součástí ročního pracovního programu Rady nebo projektových činností Organizace uvedených v článku 28 a mohou být financovány z dobrovolných příspěvků členů, třetích zemí, jiných organizací a soukromých subjektů.
   4.   Bude zřízen Výbor pro podporu obchodu a rozvoj trhu. Rada stanoví jeho složení a mandát.
   Článek 26
   Opatření týkající se zpracované kávy
   Členové uznávají, že rozvojové země potřebují rozšířit svou hospodářskou základnu mimo jiné industrializací a vývozem hotových výrobků, včetně zpracování kávy a vývozu zpracované kávy, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 1 písm. d), e), f) a g). V tomto směru se členové vyvarují přijetí takových vládních opatření, která by mohla způsobit narušení odvětví kávy u jiných členů.
   Článek 27
   Směsi a náhražky
   1.   Členové zruší všechny právní předpisy, které vyžadují mísení, zpracování nebo použití jiných výrobků s kávou pro jejich další obchodní prodej pod označením „káva“. Členové vyvinou úsilí, aby zakázali prodávat a propagovat pod názvem „káva“ výrobky, které obsahují jako základní surovinu méně než ekvivalent 95 % zelené kávy.
   2.   Výkonný ředitel předkládá Radě pravidelnou zprávu o dodržování tohoto článku.
   KAPITOLA X
   PROJEKTOVÉ ČINNOSTI ORGANIZACE
   Článek 28
   Rozvoj a financování projektů
   1.   Členové a výkonný ředitel mohou předkládat návrhy projektů, které přispívají k dosažení cílů této dohody a jedné či několika prioritních oblastí práce, jež byly určeny ve strategickém akčním plánu schváleném Radou v souladu s článkem 9.
   2.   Rada zřídí postupy a mechanismy pro předkládání, hodnocení, schvalování, stanovování priorit, financování, provádění, kontrolu a hodnocení projektů a pro šíření jejich výsledků.
   3.   Během každého zasedání Rady podá výkonný ředitel zprávu o stavu všech projektů, které Rada schválila, včetně těch projektů, které čekají na rozhodnutí o financování, které jsou právě uskutečňovány nebo které byly od minulého zasedání Rady dokončeny.
   4.   Bude zřízen Projektový výbor. Rada stanoví jeho složení a mandát.
   KAPITOLA XI
   SOUKROMÝ SEKTOR KÁVY
   Článek 29
   Poradní výbor pro soukromý sektor
   1.   Poradní výbor pro soukromý sektor je poradním orgánem, který může podávat doporučení v případě, že je konzultován Radou, a vyzývat Radu, aby věnovala pozornost záležitostem vztahujícím se k této dohodě.
   2.   Poradní výbor pro soukromý sektor se skládá z osmi zástupců soukromého sektoru vyvážejících zemí a z osmi zástupců soukromého sektoru dovážejících zemí.
   3.   Členy Poradního výboru pro soukromý sektor jsou zástupci sdružení nebo subjektů jmenovaní Radou každé dva kávové roky; mohou být jmenováni opakovaně. Rada usiluje o to, aby byli jmenováni

               a)

               dvě sdružení nebo subjekty ze soukromého sektoru kávy z vyvážejících zemí nebo regionů zastupujících každou ze čtyř skupin kávy, a pokud možno zastupující jak výrobce, tak vývozce, spolu s jedním nebo více náhradníky pro každého zástupce;

               b)

               osm sdružení nebo subjektů ze soukromého sektoru kávy z dovážejících zemí, a to ze členů i třetích zemí, a pokud možno zastupující jak dovozce, tak pražírny, spolu s jedním nebo více náhradníky pro každého zástupce.

         4.   Každý člen Poradního výboru pro soukromý sektor může určit jednoho nebo více poradců.
   5.   Poradní výbor pro soukromý sektor má předsedu a místopředsedu, kteří jsou voleni z jeho členů na období jednoho roku. Tito úředníci mohou být zvoleni opakovaně. Předseda ani místopředseda nejsou odměňováni Organizací. Předseda je zván, aby se účastnil zasedání Rady jako pozorovatel.
   6.   Poradní výbor pro soukromý sektor se zpravidla schází v sídle Organizace v době řádných zasedání Rady. Pokud Rada přijme pozvání člena, aby se zasedání konalo na jeho území, může se Poradní výbor pro soukromý sektor sejít rovněž na tomto území. V takovém případě nese hostitelská země nebo organizace soukromého sektoru další náklady, které z toho pro Organizaci vyplývají nad rámec nákladů, jež vznikají při pořádání zasedání v sídle Organizace.
   7.   Po schválení Radou může Poradní výbor pro soukromý sektor konat mimořádná zasedání.
   8.   Poradní výbor pro soukromý sektor předkládá Radě pravidelné zprávy.
   9.   Poradní výbor pro soukromý sektor přijme svůj jednací řád, který musí být v souladu s touto dohodou.
   Článek 30
   Světová konference o kávě
   1.   Rada učiní opatření, aby se v přiměřených intervalech konala Světová konference o kávě (dále jen „konference“), na které budou zastoupeni vyvážející a dovážející členové, zástupci soukromého sektoru a jiné zainteresované strany, včetně účastníků ze třetích zemí. Rada ve spolupráci s předsedou konference zajistí, aby konference přispívala k prosazování cílů této dohody.
   2.   Konference má předsedu, který není odměňován Organizací. Předseda je jmenován Radou na přiměřené období a je zván, aby se účastnil zasedání Rady jako pozorovatel.
   3.   Rada po konzultaci s Poradním výborem pro soukromý sektor rozhodne o formě, názvu, tématu a době konání konference. Konference se zpravidla koná v sídle Organizace v době zasedání Rady. Pokud Rada přijme pozvání člena, aby se zasedání konalo na jeho území, může se konference rovněž konat na tomto území. V takovém případě nese hostitelská země zasedání další náklady, které z toho pro Organizaci vyplývají nad rámec nákladů, jež vznikají při pořádání zasedání v sídle Organizace.
   4.   Pokud Rada nerozhodne jinak, zajistí si konference vlastní financování.
   5.   Předseda podává Radě zprávu o závěrech konference.
   Článek 31
   Poradní fórum pro financování odvětví kávy
   1.   Rada svolává v příslušných intervalech a ve spolupráci s ostatními relevantními organizacemi Poradní fórum pro financování odvětví kávy (dále jen „fórum“), které má umožnit konzultace v otázkách financování a řízení rizik v odvětví kávy se zvláštním důrazem na potřeby malých a středně velkých výrobců a místních společenství žijících v oblastech produkce kávy.
   2.   Fóra se účastní zástupci členů, mezivládních organizací, finančních institucí, soukromého sektoru, nevládních organizací, zainteresovaných třetích zemí a ostatních subjektů s příslušnými odbornými znalostmi. Pokud Rada nerozhodne jinak, zajistí si fórum vlastní financování.
   3.   Rada stanoví jednací řád pro fungování fóra, určení jeho předsedy a šíření závěrů fóra, přičemž se použijí příslušné mechanismy zavedené v souladu s článkem 34. Předseda podává Radě zprávu o závěrech fóra.
   KAPITOLA XII
   STATISTICKÉ INFORMACE, STUDIE A ŠETŘENÍ
   Článek 32
   Statistické informace
   1.   Organizace slouží jako středisko pro shromažďování, výměnu a zveřejňování

               a)

               statistických informací o světové produkci, cenách, vývozu, dovozu, zpětném vývozu, distribuci a spotřebě kávy, včetně informací o výrobě, spotřebě, obchodu a cenách kávy podle různých tržních kategorií a výrobků s obsahem kávy a

               b)

               v míře, kterou považuje za vhodnou, odborných informací o pěstování, zpracování a použití kávy.

         2.   Rada může od členů požadovat, aby jí poskytli informace, které považuje za nezbytné pro svou činnost, zejména pravidelné statistické zprávy o produkci, tendencích produkce, vývozu, dovozu, zpětném vývozu, distribuci, spotřebě, zásobách, cenách a zdanění kávy, nezveřejní však žádné informace, které by umožnily identifikovat činnosti osob nebo společností, které produkují, zpracovávají nebo prodávají kávu. Členové poskytují požadované informace co nejpodrobnějším, nejpřesnějším a nejvčasnějším způsobem, jak je to proveditelné.
   3.   Rada zavede systém směrných cen a zajistí zveřejňování denní složené směrné ceny, která by měla odrážet skutečnou situaci na trhu.
   4.   Pokud člen neposkytne v přiměřené době statistické nebo jiné informace, které Rada potřebuje pro řádné fungování Organizace, nebo má s jejich poskytnutím potíže, může Rada po dotyčném členovi požadovat, aby vysvětlil důvody nesplnění této povinnosti. Tento člen může rovněž Radu informovat o svých nesnázích a požádat o technickou pomoc.
   5.   Pokud se zjistí, že je v dané záležitosti zapotřebí technické pomoci, nebo pokud člen po dva po sobě jdoucí roky neposkytl požadované statistické údaje podle odstavce 2 tohoto článku a nevyhledal pomoc Rady ani nevysvětlil důvody pro neplnění své povinnosti, může Rada přijmout opatření, která mohou vést k dodání požadované informace tímto členem.
   Článek 33
   Osvědčení o původu
   1.   Pro snadnější shromažďování statistik o mezinárodním obchodu s kávou a ověřování vyvezeného množství kávy každým vyvážejícím členem zavede Organizace systém osvědčení o původu, který podléhá pravidlům schváleným Radou.
   2.   Pro každý vývoz kávy vyvážejícím členem musí být vydáno platné osvědčení o původu. Osvědčení o původu vydává v souladu s pravidly stanovenými Radou kvalifikovaný subjekt, který je vybrán členem a schválen Organizací.
   3.   Každý vyvážející člen oznámí Organizaci název státního nebo nestátního subjektu, který má plnit funkce uvedené v odstavci 2 tohoto článku. Nestátní subjekt musí Organizace výslovně schválit v souladu s pravidly schválenými Radou.
   4.   Vyvážející člen může výjimečně předložit Radě ke schválení řádně odůvodněnou žádost, aby mohl údaje o svém vývozu kávy uváděné v osvědčení o původu předat Organizaci jiným způsobem.
   Článek 34
   Studie, šetření a zprávy
   1.   Organizace podporuje vypracovávání studií, šetření, technických zpráv a jiných dokumentů, které se týkají relevantních aspektů odvětví kávy, s cílem být nápomocna členům.
   2.   Tyto studie, šetření a zprávy mohou zahrnovat práce o hospodářských aspektech výroby a distribuce kávy, analýzy hodnotového řetězce kávy, vypracování přístupů k řízení finančních a jiných rizik, analýzy dopadů vládních opatření na výrobu a spotřebu kávy, práce o udržitelnosti odvětví kávy, práce o vztahu mezi spotřebou kávy a zdravím a posouzení příležitostí pro rozšíření trhů kávy pro tradiční a případná nová užití.
   3.   Pokud to umožní technické podmínky, mohou shromažďované, analyzované a šířené informace zahrnovat

               a)

               informace o množství a cenách různých druhů kávy s ohledem na faktory, jako jsou zeměpisná poloha a podmínky výroby ovlivňující kvalitu, a

               b)

               informace o tržních strukturách, úzce specializovaných trzích a nových tendencích ve výrobě a spotřebě.

         4.   K provedení odstavce 1 tohoto článku Rada přijímá roční pracovní program pro studie, šetření a zprávy s udáním odhadu potřebných zdrojů. Tyto činnosti jsou financovány z rezerv správního rozpočtu nebo z mimorozpočtových zdrojů.
   5.   Organizace klade zvláštní důraz na usnadnění dostupnosti informací pro drobné výrobce kávy, aby jim pomohla zlepšit jejich finanční výsledky i správu úvěrů a řízení rizik.
   KAPITOLA XIII
   OBECNÁ USTANOVENÍ
   Článek 35
   Příprava nové dohody
   1.   Rada může posoudit možnost sjednání nové mezinárodní dohody o kávě.
   2.   K provedení tohoto ustanovení Rada posuzuje, jaký pokrok učinila Organizace při dosahování cílů této dohody, jak jsou stanoveny v článku 1.
   Článek 36
   Udržitelný rozvoj odvětví kávy
   Členové věnují náležitou pozornost udržitelnému řízení zdrojů a zpracování kávy s ohledem na zásady a cíle udržitelného rozvoje, které jsou obsaženy v Agendě 21 schválené na Konferenci Organizace spojených národů o životním prostředí a rozvoji, která se konala v roce 1992 v Riu de Janeiro, jakož i na zásady a cíle přijaté na Světovém summitu o udržitelném rozvoji konaném v Johannesburku v roce 2002.
   Článek 37
   Životní úroveň a pracovní podmínky
   Členové věnují pozornost zlepšování životní úrovně a pracovních podmínek lidí, kteří pracují v odvětví kávy, v závislosti na stadiu rozvoje v dané oblasti a s ohledem na mezinárodně uznávané zásady a příslušné standardy v této oblasti. Členové dále souhlasí, že pracovní normy nebudou používány k účelům ochrany obchodu.
   KAPITOLA XIV
   KONZULTACE, SPORY A STÍŽNOSTI
   Článek 38
   Konzultace
   Každý člen poskytne příznivé podmínky a odpovídající příležitost pro konzultace o jakýchkoli záležitostech vztahujících se k této dohodě, o které požádá jiný člen. V průběhu těchto konzultací na žádost jedné ze stran a se souhlasem druhé strany ustaví výkonný ředitel nezávislou komisi, která poskytuje dobré služby ke smíření stran. Náklady této komise nejsou hrazeny Organizací. Pokud strana nesouhlasí s ustavením komise výkonným ředitelem nebo pokud konzultace nevedou k řešení, může být věc přednesena Radě na základě článku 39. Pokud konzultace vedou k řešení, podá se o něm zpráva výkonnému řediteli, který ji předá všem členům.
   Článek 39
   Spory a stížnosti
   1.   Všechny spory o výklad nebo používání této dohody, které nejsou vyřešeny jednáním, se na žádost kterékoli strany sporu předkládají Radě k rozhodnutí.
   2.   Rada zavede postup pro řešení sporů a stížností.
   KAPITOLA XV
   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
   Článek 40
   Podpis a ratifikace, přijetí nebo schválení
   1.   Není-li stanoveno jinak, bude tato dohoda otevřena k podpisu v sídle depozitáře od 1. února 2008 do 31. srpna 2008 smluvním stranám Mezinárodní dohody o kávě z roku 2001 a vládám, které byly přizvány k účasti na zasedání Rady, na němž byla tato dohoda přijata.
   2.   Tato dohoda podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení signatářskými vládami v souladu s jejich právními postupy.
   3.   Není-li v článku 42 stanoveno jinak, musí být listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení uloženy u depozitáře do 30. září 2008. Rada však může rozhodnout o prodloužení této lhůty pro signatářské vlády, které nejsou schopny uložit své listiny do uvedeného dne. Tato rozhodnutí Rada sdělí depozitáři.
   4.   Při podpisu a ratifikaci, přijetí nebo schválení či oznámení předběžného uplatňování uloží Evropské společenství u depozitáře prohlášení, v němž potvrdí svou výlučnou pravomoc v otázkách, které tato dohoda upravuje. Členské státy Evropského společenství nejsou způsobilé stát se smluvními stranami této dohody.
   Článek 41
   Prozatímní uplatňování
   Signatářská vláda, která hodlá ratifikovat, přijmout nebo schválit tuto dohodu, může depozitáři kdykoli oznámit, že ji bude uplatňovat prozatímně v souladu se svými právními postupy.
   Článek 42
   Vstup v platnost
   1.   Tato dohoda vstupuje definitivně v platnost v okamžiku, kdy signatářské vlády, které mají alespoň dvě třetiny hlasů vyvážejících členů, a signatářské vlády, které mají alespoň dvě třetiny hlasů členů dovážejících, sečtených dne 28. září 2007, bez ohledu na možné pozastavení výkonu práv podle článku 21, uloží své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. Jinak tato dohoda vstupuje definitivně v platnost kdykoli, pokud je v platnosti prozatímně v souladu s odstavcem 2 tohoto článku a pokud jsou tyto procentní požadavky splněny uložením listin o ratifikaci, přijetí nebo schválení.
   2.   Pokud tato dohoda nevstoupí definitivně v platnost do 25. září 2008, vstoupí prozatímně v platnost v uvedený den nebo kterýkoli následující den během dvanácti měsíců, jakmile signatářské vlády mající poměr hlasů uvedený v odstavci 1 tohoto článku uloží listiny o ratifikaci, přijetí či schválení nebo jakmile učiní oznámení depozitáři v souladu s článkem 41.
   3.   Pokud tato dohoda vstoupí v platnost prozatímně, avšak nikoli definitivně před 25. zářím 2009, přestane platit prozatímně, pokud signatářské vlády, které uložily své listiny o ratifikaci, přijetí či schválení nebo učinily oznámení depozitáři v souladu s článkem 41, společně nerozhodnou, že dohoda zůstane po určitou dobu prozatímně v platnosti. Tyto signatářské vlády mohou rovněž společně rozhodnout, že tato dohoda vstoupí mezi nimi v platnost definitivně.
   4.   Pokud tato dohoda nevstoupí v platnost definitivně ani prozatímně do 25. září 2009 podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, mohou signatářské vlády, které uložily své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení, v souladu se svými právními předpisy, vzájemnou dohodou rozhodnout, že tato dohoda vstoupí mezi nimi v platnost definitivně.
   Článek 43
   Přistoupení
   1.   Není-li v této dohodě stanoveno jinak, může vláda kteréhokoli státu, který je členem Organizace spojených národů nebo některé její specializované agentury či jiné mezivládní organizace uvedené v čl. 4 odst. 3, přistoupit k této dohodě v souladu s postupy, které Rada stanoví.
   2.   Listiny o přistoupení se ukládají u depozitáře. Přistoupení nabývá účinku uložením listiny.
   3.   Při ukládání listiny o přistoupení uloží kterákoli mezivládní organizace uvedená v čl. 4 odst. 3 prohlášení, které potvrzuje její výlučnou pravomoc v otázkách, které upravuje tato dohoda. Členské státy takové organizace nejsou způsobilé stát se smluvními stranami této dohody.
   Článek 44
   Výhrady
   Výhrady k jakémukoli ustanovení této dohody nejsou přípustné.
   Článek 45
   Odstoupení
   Každá smluvní strana může kdykoliv odstoupit od této dohody tak, že své odstoupení písemně oznámí depozitáři. Odstoupení nabývá účinnosti devadesátým dnem po obdržení oznámení.
   Článek 46
   Vyloučení
   Rozhodne-li Rada, že některý člen porušuje své závazky vyplývající z této dohody a že toto porušení vážným způsobem brání naplňování této dohody, může tohoto člena z Organizace vyloučit. Každé takové rozhodnutí Rada neprodleně oznámí depozitáři. Po devadesáti dnech ode dne přijetí rozhodnutí Rady přestává být uvedený člen členem Organizace a smluvní stranou této dohody.
   Článek 47
   Vypořádání s odstupujícími nebo vyloučenými členy
   1.   Rada provede vypořádání s odstupujícím nebo vyloučeným členem. Organizace si ponechá všechny částky, které již byly odstupujícím nebo vyloučeným členem zaplaceny, a tento člen má povinnost zaplatit všechny částky, které jí dluží ke dni nabytí účinnosti odstoupení nebo vyloučení z Organizace; avšak v případě, když smluvní strana nemůže přijmout změnu této dohody, a proto přestane být smluvní stranou této dohody podle čl. 49 odst. 2, může Rada provést vypořádání způsobem, který pokládá za spravedlivý.
   2.   Člen, který přestal být smluvní stranou této dohody, nemá nárok na podíl na likvidačním zůstatku ani na jiném majetku Organizace ani není odpovědný za platbu jakékoli části případného schodku Organizace při ukončení platnosti této dohody.
   Článek 48
   Doba platnosti a prodloužení a ukončení platnosti
   1.   Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu deseti let po svém vstupu v platnost, prozatímním nebo definitivním, pokud její platnost není prodloužena podle odstavce 3 tohoto článku nebo ukončena podle odstavce 4 tohoto článku.
   2.   Rada přezkoumá tuto dohodu pět let po jejím vstupu v platnost a přijme vhodná rozhodnutí.
   3.   Rada se může rozhodnout platnost této dohody prodloužit po jejím uplynutí o jedno nebo více po sobě jdoucích období, která celkově nepřesáhnou osm let. Každý člen, který nepřijme toto prodloužení platnosti této dohody, to písemně oznámí Radě a depozitáři před začátkem doby prodloužené platnosti a přestává být stranou této dohody od začátku doby prodloužené platnosti.
   4.   Rada může kdykoliv rozhodnout o ukončení platnosti této dohody. Ukončení platnosti nabývá účinnosti dnem, který Rada určí.
   5.   Bez ohledu na ukončení platnosti této dohody Rada nadále existuje tak dlouho, dokud je to třeba, aby mohla přijímat rozhodnutí, která jsou nutná během doby požadované k likvidaci Organizace, k vypořádání jejích účtů a ke zcizení jejího majetku.
   6.   Všechna rozhodnutí o prodloužení anebo ukončení platnosti této dohody a všechna oznámení obdržená Radou podle tohoto článku Rada řádně předá depozitáři.
   Článek 49
   Změny
   1.   Rada může předložit návrh na změnu této dohody a o tomto návrhu uvědomí všechny smluvní strany. Změna vstupuje v platnost pro všechny členy Organizace 100 dní poté, co depozitář obdrží oznámení o přijetí od smluvních stran, které mají nejméně dvě třetiny hlasů vyvážejících členů, a od smluvních stran, které mají nejméně dvě třetiny hlasů dovážejících členů. Tyto dvě třetiny uvedené v této dohodě jsou vypočítány na základě počtu smluvních stran dohody v okamžiku, kdy jim byl předložen návrh pro přijetí. Rada stanoví dobu, během níž musí smluvní strany depozitáři oznámit své přijetí dané změny, a tuto skutečnost Rada sdělí všem smluvním stranám i depozitáři. Pokud po uplynutí této lhůty nejsou splněny procentní požadavky pro vstup této změny v platnost, považuje se změna za staženou.
   2.   Pokud Rada nerozhodne jinak, všem smluvním stranám, které neoznámily, že přijaly změnu, během období stanovené Radou, zaniká dnem vstupu dané změny v platnost členství v této dohodě.
   3.   Rada oznámí depozitáři všechny změny rozeslané smluvním stranám podle tohoto článku.
   Článek 50
   Doplňující a přechodná ustanovení
   Veškerá opatření přijatá Organizací či jakýmkoli jejím orgánem nebo jejich jménem podle Mezinárodní dohody o kávě z roku 2001 zůstávají v platnosti, dokud nevstoupí v platnost tato dohoda.
   Článek 51
   Platná znění dohody
   Znění této dohody v jazyce anglickém, francouzském, portugalském a španělském mají stejnou platnost. Prvopisy se ukládají u depozitáře.

      NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zástupci, řádně zplnomocnění svými vládami k tomuto účelu, své podpisy k dohodě v den, který je uveden vedle jejich podpisů.

   PŘÍLOHA
   PŘEVODNÍ KOEFICIENTY PRO PRAŽENOU KÁVU, KÁVU BEZ KOFEINU, TEKUTOU KÁVU A ROZPUSTNOU KÁVU, KTERÉ BYLY DEFINOVÁNY MEZINÁRODNÍ DOHODOU O KÁVĚ Z ROKU 2001
   Pražená káva
   K určení ekvivalentu pražené kávy k zelené kávě se násobí čistá hmotnost pražené kávy koeficientem 1,19.
   Káva bez kofeinu
   K určení ekvivalentu kávy bez kofeinu k zelené kávě se násobí čistá hmotnost zelené kávy koeficientem 1,00, pražené kávy koeficientem 1,19 a rozpustné kávy bez kofeinu koeficientem 2,6.
   Tekutá káva
   K určení ekvivalentu tekuté kávy k zelené kávě se násobí čistá hmotnost sušiny obsažené v tekuté kávě koeficientem 2,6.
   Rozpustná káva
   K určení ekvivalentu rozpustné kávy k zelené kávě se násobí čistá hmotnost rozpustné kávy koeficientem 2,6.
   Prohlášení Evropského společenství v souladu s čl. 40 odst. 4 Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007
   V souladu s čl. 40 odst. 4 Mezinárodní dohody o kávě z roku 2007 Evropské společenství prohlašuje, že v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství spadají otázky, jež dohoda upravuje, do výlučné pravomoci Evropského společenství v rámci společné obchodní politiky.


title: 2005/928/ES: Rozhodnutí Komise ze dne  20. prosince 2005  o harmonizaci frekvenčního pásma 169,4 až 169,8125 MHz ve Společenství  (oznámeno pod číslem K(2005) 5503)   (Text s významem pro EHP)

text:
               27.12.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/47

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 20. prosince 2005
   o harmonizaci frekvenčního pásma 169,4 až 169,8125 MHz ve Společenství
   (oznámeno pod číslem K(2005) 5503)
   (Text s významem pro EHP)
   (2005/928/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnice Rady 90/544/EHS ze dne 9. října 1990 o frekvenčních pásmech určených pro koordinované zavádění celoevropské soustavy veřejného rádiového pagingu ve Společenství (směrnice ERMES) (2) byla zrušena dne 27. prosince 2005 směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/82/ES (3). Směrnice ukládala členským státům, aby v pásmu rádiového spektra 169,4 až 169,8 MHz určily čtyři kanály pro celoevropskou pozemní veřejnou rádiovou pagingovou službu (dále jen „ERMES“) a aby zajistily, že služby ERMES obsadí v co nejkratší době v souladu s obchodními požadavky celé pásmo rádiového spektra 169,4 až 169,8 MHz.

               (2)

               Využívání pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8 MHz systémem ERMES se ve Společenství významně snížilo, nebo bylo dokonce zcela ukončeno, což má za následek, že systém ERMES toto pásmo rádiového spektra účinně nevyužívá; proto by mohlo být lépe využito ke splnění jiných potřeb politiky Společenství.

               (3)

               V souladu s čl. 4 odst. 2 rozhodnutí o rádiovém spektru vydala Komise dne 7. července 2003 pověření pro Evropskou konferenci správ pošt a telekomunikací (dále jen „CEPT“), aby shromáždila informace o stávajících i v budoucnu možných aplikacích v pásmu 169,4 až 169,8 MHz a aby stanovila pro využívání tohoto pásma rádiového spektra seznam alternativních možností, zejména těch, které se netýkají výhradně tradičních elektronických komunikací. Konference CEPT byla požádána, aby v souladu se zásadami rámcové směrnice pro každou možnou aplikaci posoudila koexistenci různých aplikací a možnost využívání alternativních pásem rádiového spektra. Pásmo rádiového spektra, které je již zčásti harmonizované, je vhodné pro určité aplikace týkající se vytvoření a fungování vnitřního trhu v řadě oblastí politiky Společenství, z nichž by některé mohly přinést užitek zdravotně postiženým nebo napomáhat spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Evropské unie.

               (4)

               Čl. 8 odst. 4 směrnice 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (4) ukládá členským státům, aby prosazovaly zájmy občanů Evropské unie mimo jiné tím, že řeší potřeby určitých sociálních skupin, zejména sluchově postižených osob a osob vyžadujících naléhavou pomoc.

               (5)

               Na základě technických šetření a shromážděných informací konference CEPT potvrdila, že využívání pásma rádiového spektra systémem ERMES zůstalo i přes přijetí směrnice 90/544/EHS velice omezené a že se v Evropě změnila potřeba systémů rádiového pagingu, neboť jejich funkce nahradily jiné technologie, např. krátké textové zprávy (SMS) zasílané prostřednictvím sítí GSM.

               (6)

               Přidělení jednotlivých částí pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8 MHz systémem ERMES by proto mělo být ve Společenství pozměněno v zájmu zajištění účinnějšího využívání tohoto pásma rádiového spektra při zachování jeho harmonizované povahy.

               (7)

               Konference CEPT na základě pověření Komise vypracovala nový plán přidělení kmitočtů a nové uspořádání kanálů, podle nichž by pro splnění několika potřeb politiky Společenství sdílelo pásmo rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz šest typů upřednostňovaných aplikací. Tyto potřeby zahrnují pomoc v podobě přístrojů pro nedoslýchavé osoby, jimž by harmonizované rádiové spektrum zlepšilo podmínky pro cestování v členských státech a snížilo cenu přístrojů díky úsporám z rozsahu, rozvoj vnitřního trhu systémů pro přivolání pomoci, jež umožňují starším nebo zdravotně postiženým osobám vysílat tísňové zprávy o pomoc, přístroje pro sledování a vyhledávání majetku, které napomáhají při sledování a zajišťování zcizeného zboží ve Společenství, systémy pro odečty měřičů využívané vodárenskými a elektrárenskými společnostmi, jakož i stávající pagingové systémy, např. ERMES stejně jako systémy neveřejných pohyblivých sítí (PMR), které mohou při dočasném využívání napomáhat informování o zvláštních dočasných událostech po dobu od několika dnů až po několik měsíců.

               (8)

               Výsledky pověření CEPT považuje Komise za uspokojivé; měly by se použít ve Společenství a členské státy by je měly provést. Zbývajícím oprávněním pro systémy ERMES a/nebo pro systémy PMR, která nejsou v souladu s novým plánem přidělení kmitočtů a uspořádání kanálů, by mělo být umožněno, aby nebyla nikterak dotčena do doby ukončení jejich platnosti a/nebo do doby, kdy bude možné bez nadměrné zátěže převést aplikace pro ERMES nebo pro PMR do jiných pásem rádiového spektra.

               (9)

               Při povolování přístupu k rádiovému spektru by měl být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (5) použit nejméně zatěžující systém oprávnění, včetně neudělování individuálních práv na užívání.

               (10)

               Aniž je dotčena skutečnost, že pro konkrétní politiky mohou požadavky na spektrum vyžadovat výhradní přidělení kmitočtu, je zpravidla vhodné navrhnout co nejobecnější přidělení pásem radiového spektra, aby bylo možné řídit jejich využívání prostřednictvím konkrétních omezení, např. činitelem využití či úrovněmi vysílacího výkonu, a aby bylo zajištěno prostřednictvím harmonizovaných norem uznávaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (6), že zařízení provozované v rámci přiděleného rádiového spektra minimalizuje možnost vzniku škodlivých interferencí.

               (11)

               Koordinaci kanálů v části vysokého výkonu v pásmu 169,4 až 169,8125 MHz mezi sousedními zeměmi zajistí dvoustranné nebo mnohostranné dohody.

               (12)

               Pro zajištění účinného využívání pásma 169,4 až 169,8125 MHz i z dlouhodobé perspektivy by se měly správy i nadále věnovat studiím, které mohou zvýšit účinnost, a to zejména v oblasti využití stanoveného ochranného pásma.

               (13)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Předmět rozhodnutí
   Předmětem tohoto rozhodnutí je harmonizace podmínek pro dostupnost a účinné využívání pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz ve Společenství.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se:

               a)

               „přístrojem pro nedoslýchavé osoby“ rozumí radiokomunikační systém, který obvykle zahrnuje jeden nebo více rádiových vysílačů a jeden nebo více rádiových přijímačů, které umožňují sluchově postiženým zlepšit jejich sluch;

               b)

               „systémem pro přivolání pomoci“ rozumí spolehlivý radiokomunikační systém a síť, včetně přenosného zařízení, které umožňují osobě v tísni a v omezeném prostoru aktivovat jednoduchým úkonem volání o pomoc;

               c)

               „systémem pro odečty měřičů“ rozumí systém, který pomocí radiokomunikačních zařízení umožňuje dálkové sledování stavu, měření a předávání obslužných příkazů;

               d)

               „sledovacím a vyhledávacím systémem“ rozumí systém, který umožňuje sledování a vyhledávání zboží a vede k jeho zajištění, přičemž se zpravidla skládá z rádiového vysílače umístěného na střeženém předmětu a z přijímače; jeho součástí může být i poplašné zařízení;

               e)

               „pagingovým systémem“ rozumí systém, který umožňuje jednosměrnou rádiovou komunikaci mezi vysílačem (základnovou stanicí) a pohyblivým přijímačem;

               f)

               „systémem neveřejných pohyblivých sítí (PMR)“ rozumí pozemní pohyblivá komunikační služba, která používá pro komunikaci v rámci uzavřené skupiny uživatelů na koncové úrovni simplexní, poloduplexní a potenciálně i plně duplexní režimy.

         Článek 3
   Harmonizované aplikace
   1.   Pásmo 169,4 až 169,8125 MHz je rozděleno na část malého výkonu a část vysokého výkonu. Plán přidělení kmitočtů a uspořádání kanálů stanoví příloha tohoto rozhodnutí.
   2.   Část malého výkonu pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz se přiděluje následujícím upřednostňovaným aplikacím:

               a)

               výlučnému využívání přístroji pro nedoslýchavé;

               b)

               výlučnému využívání systémy pro přivolání pomoci;

               c)

               nevýlučnému využívání systémy pro odečty měřičů;

               d)

               nevýlučnému využívání vysílači malého výkonu u sledovacích a vyhledávacích systémů.

         3.   Část vysokého výkonu pásma 169,4 až 169,8125 MHz se přiděluje následujícím upřednostňovaným aplikacím:

               a)

               vysílačům vysokého výkonu u sledovacích a vyhledávacích systémů;

               b)

               stávajícím pagingovým systémům nebo pagingovým systémům převedeným v rámci pásma rádiového spektra z jiných kanálů.

         4.   V pásmu 169,4 až 169,8125 MHz mohou být zavedeny i alternativní aplikace, pokud neohrozí harmonizované zavádění upřednostňovaných aplikací. Těmito alternativními aplikacemi jsou:

               a)

               přístroje pro nedoslýchavé v nevýlučné části pásma rádiového spektra malého výkonu;

               b)

               systémy pro vyhledávání, pagingové systémy nebo dočasně využívané systémy nebo systémy neveřejných pohyblivých sítí na vnitrostátní úrovni v části pásma vysokého výkonu.

         5.   Maximální vyzářený výkon v části malého výkonu pásma 169,4 až 169,8125 MHz je omezen na 0,5 W efektivního vyzářeného výkonu (e.r.p.). Maximální činitel využití v části malého výkonu pásma 169,4 až 169,8125 MHz nesmí u systémů pro odečty měřičů překročit 10 % a ve sledovacím a vyhledávacím systému pro majetek nesmí překročit 1 %.
   6.   Využívání pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz pagingovými systémy a systémy neveřejných pohyblivých sítí, které je povoleno ke dni oznámení tohoto rozhodnutí a které není v souladu s čl. 3 odst. 1 až 5, může pokračovat až do vypršení doby platnosti oprávnění pro uvedené služby, pokud toto oprávnění existuje ke dni oznámení tohoto rozhodnutí.
   Článek 4
   Provádění článku 3
   Článek 3 se použije od 27. prosince 2005.
   Článek 5
   Přezkum
   Členské státy i nadále provádějí přezkum využívání pásma rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz, aby zajistily jeho účinné využívání, své nálezy ohlásí Komisi.
   Článek 6
   Příjemci
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

      V Bruselu dne 20. prosince 2005.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 310, 9.11.1990, s. 28.

      (3)  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 38.

      (4)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (5)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21.

      (6)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

      PŘÍLOHA
      Plán přidělení kmitočtů v pásmu rádiového spektra 169,4 až 169,8125 MHz

                  Aplikace malého výkonu

                  „Ochranné pásmo“

                  Aplikace vysokého výkonu

                  Konkrétní aplikace malého výkonu

                  Systémy pro přivolání pomoci

                  Přístroje pro nedoslýchavé

                  Systémy pro přivolání pomoci

                  Sledovací a vyhledávací systémy

                  Paging

                  Paging

                  Paging

                  Sledovací a vyhledávací systémy

                  Sledovací a vyhledávací systémy

                  Pagingový systém

                  Sledovací a vyhledávací systémy

                  Přístroje pro nedoslýchavé

                  Výlučné využívání

                  Uvedené kanály mohou být využívány na vnitrostátní úrovni aplikacemi vysokého výkonu, např. pagingovými systémy, vyhledávacími systémy, dočasně využívanými systémy nebo systémy PMR.

                  12,5

                  12,5

                  50

                  12,5

                  12,5 (1)

                  1a

                  1b

                  2a

                  2b

                  3a

                  3b

                  4a

                  4b+5+6a

                  6b+7+8a

                  8b

                  9a

                  9b

                  10a

                  10b

                  11a

                  11b

                  12a

                  12b

                  13a

                  13b

                  14a

                  14b

                  15a

                  15b

                  16a

                  16b

                     Vysvětlivky:

                  1. řádek: kategorizace aplikací, tj. aplikace malého výkonu nebo aplikace vysokého výkonu;
                  2. řádek: upřednostňované aplikace:

                              —

                              konkrétní aplikace malého výkonu: viz čl. 3 odst. 2 písm. c) a d),

                              —

                              systémy pro přivolání pomoci: viz čl. 3 odst. 2 písm. b),

                              —

                              přístroje pro nedoslýchavé: viz čl. 3 odst. 2 písm. a),

                              —

                              sledovací a vyhledávací systém (část vysokého výkonu) viz čl. 3 odst. 3 písm. a),

                              —

                              pagingový systém: viz čl. 3 odst. 3 písm.b).

                        3. řádek: alternativní aplikace: viz čl. 3 odst. 4;
                  4. a 5. řádek: kanálový rastr (v kHz) a číslo kanálu.

      Uspořádání kanálů v pásmu 169,4 až 169,8125 MHz

                  Šířka pásma 12,5 kHz

                  Šířka pásma 25 kHz

                  Šířka pásma 50 kHz

                  číslo kanálu

                  střední kmitočet

                  číslo kanálu

                  střední kmitočet

                  číslo kanálu

                  střední kmitočet

                  1a

                  169,406250

                  1

                  169,412500

                  1b

                  169,418750

                  „0“

                  169,437500

                  2a

                  169,431250

                  2

                  169,437500

                  2b

                  169,443750

                  3a

                  169,456250

                  3

                  169,462500

                  3b

                  169,468750

                  4a

                  169,481250

                  4

                  169,487500

                  4b

                  169,493750

                  „1“

                  169,512500

                  5a

                  169,506250

                  5

                  169,512500

                  5b

                  169,518750

                  6a

                  169,531250

                  6

                  169,537500

                  6b

                  169,543750

                  „2“

                  169,562500

                  7a

                  169,556250

                  7

                  169,562500

                  7b

                  169,568750

                  8a

                  169,581250

                  8

                  169,587500

                  8b

                  169,593750

                  12,5 kHz „ochranné pásmo“

                  9a

                  169,618750

                  9

                  169,62500

                  9b

                  169,631250

                  10a

                  169,643750

                  10

                  169,65000

                  10b

                  169,656250

                  11a

                  169,668750

                  11

                  169,67500

                  11b

                  169,681250

                  12a

                  169,693750

                  12

                  169,70000

                  12b

                  169,706250

                  13a

                  169,718750

                  13

                  169,72500

                  13b

                  169,731250

                  14a

                  169,743750

                  14

                  169,75000

                  14b

                  169,756250

                  15a

                  169,768750

                  15

                  169,77500

                  15b

                  169,781250

                  16a

                  169,793750

                  16

                  169,80000

                  16b

                  169,806250

         (1)  Dáno skutečností, že dočasně využívaná aplikace může využívat jakýkoliv kanál vysokého výkonu. V zájmu usnadnění hraniční koordinace se však musí systémy, které využívají kanály o 25 kHz, řídit kanálovým rastrem, který začíná na dolním okraji kanálu 9.


title: 2009/484/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

text:
               23.6.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 160/9

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 6. dubna 2009
   o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
   (2009/484/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2005, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dodatkový protokol k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (dále jen „dodatkový protokol“) byl podepsán jménem Společenství a jeho členských států dne 10. října 2007 v souladu s rozhodnutím Rady 2008/74/ES ze dne 9. října 2007 o podpisu a prozatímním provádění dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (2).

               (2)

               Dodatkový protokol by měl být schválen,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dodatkový protokol se schvaluje jménem Společenství a jeho členských států.
   Znění dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (3).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn určit osobu zmocněnou uložit jménem Společenství a jeho členských států listinu o schválení podle čl. 6 odst. 2 dodatkového protokolu, zavazující Společenství a jeho členské státy.

      V Lucemburku dne 6. dubna 2009.

            Za Radu

            předseda

         J. POSPÍŠIL

      (1)  Souhlas ze dne 10. března 2009 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 22, 25.1.2008, s. 11.

      (3)  Úř. věst. L 22, 25.1.2008, s. 13.


title: 2009/313/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 30. března 2009 o obnovení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace

text:
               4.4.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 92/3

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 30. března 2009
   o obnovení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace
   (2009/313/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 170 druhý pododstavec ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím 2000/742/ES (2) Rada schválila uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Ustanovení čl. 12 písm. b) dohody zejména stanoví, že dohoda může být obnovena společnou dohodou stran na dobu dalších pěti let.

               (3)

               Rozhodnutím 2003/798/ES (3) Rada schválila první obnovení dohody na dobu dalších pěti let.

               (4)

               Na zasedání Smíšeného výboru Společenství-Rusko pro spolupráci v oblasti vědy a techniky v Bruselu dne 28. června 2007 vyjádřily obě strany dohody souhlas s jejím obnovením na dalších pět let. Strany se domnívají, že v zájmu obou stran by bylo rychlé obnovení dohody. Dále se na zasedání Rady pro spolupráci Evropská unie–Rusko dne 26. května 2008 obě strany dohodly, že učiní kroky nutné k obnovení dohody.

               (5)

               Obsah obnovené dohody bude totožný s obsahem dohody, jejíž platnost uplyne dne 20. února 2009.

               (6)

               Obnovení dohody by mělo být schváleno jménem Společenství,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Obnovení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace na dobu dalších pěti let se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady jménem Společenství a v souladu s článkem 12 dohody oznámí vládě Ruské federace, že Společenství dokončilo své vnitřní postupy nezbytné pro vstup obnovené dohody v platnost (4).
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 30. března 2009.

            Za Radu

            předseda

         P. BENDL

      (1)  Stanovisko ze dne 3. února 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 299, 28.11.2000, s. 14.

      (3)  Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 20.

      (4)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 22. července 1997 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o obchodu s textilními výrobky

text:
Důležité právní upozornění

|

31999D0393

Úřední věstník L 152 , 18/06/1999 S. 0001 - 0056

		Rozhodnutí Radyze dne 22. července 1997o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o obchodu s textilními výrobky(1999/393/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s první větou čl. 228 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu,že Komise jménem Společenství sjednala dohodu o obchodu s textilními výrobky se Spojenými arabskými emiráty;vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí 96/410/ES [1] se tato dohoda provádí prozatímně od 1. ledna 1996 až do oficiálního uzavření;vzhledem k tomu, že dohoda by se měla schválit,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými arabskými emiráty o obchodu s textilními výrobky se schvaluje jménem Společenství.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství.V Bruselu dne 22. července 1997.Za RadupředsedaJ. Poos[1] Úř. věst. 169, 8.7.1996, s. 39.--------------------------------------------------


title: 2011/181/EU: Rozhodnutí Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 15. října 2010 o podpisu a prozatímním uplatňování Evropsko-středomořské letecké dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé

text:
               25.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 79/1

         ROZHODNUTÍ RADY A ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍCH V RADĚ
   ze dne 15. října 2010
   o podpisu a prozatímním uplatňování Evropsko-středomořské letecké dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé
   (2011/181/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a 7 a čl. 218 odst. 8 prvním pododstavcem této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s rozhodnutím Rady, kterým se Komise pověřuje k zahájení jednání, sjednala Komise jménem Unie a členských států s Jordánským hášimovským království evropsko-středomořskou leteckou dohodu (dále jen „dohoda“).

               (2)

               Dohoda byla parafována dne 17. března 2010.

               (3)

               Unie a členské státy by měly dohodu podepsat a prozatímně uplatňovat s výhradou jejího možného pozdějšího uzavření.

               (4)

               Je třeba stanovit procesní úpravu pro rozhodování o tom, jak v případě potřeby prozatímní uplatňování dohody přerušit. Je také nezbytné stanovit vhodnou procesní úpravu pro účast Unie a členských států ve smíšeném výboru zřízeném článkem 21 dohody a v postupech pro řešení sporů podle článku 22 dohody, jakož i pro provádění některých ustanovení dohody, která se týkají ochrany před protiprávními činy a bezpečnosti,

         PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis
   1.   Podpis Evropsko-středomořské letecké dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření zmíněné dohody (1).
   2.   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie s výhradou jejího uzavření.
   Článek 2
   Prozatímní uplatňování
   Unie a členské státy uplatňují dohodu až do jejího vstupu v platnost prozatímně od prvního dne měsíce následujícího buď i) po datu poslední z nót, kterými si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nezbytných pro prozatímní uplatňování dohody, nebo ii) s výhradou platných vnitřních postupů a domácích právních předpisů smluvních stran po datu, které spadá do dvanáctiměsíčního období ode dne podpisu dohody, podle toho, co nastane dříve.
   Článek 3
   Smíšený výbor
   1.   Evropská unie a členské státy jsou ve smíšeném výboru zřízeném článkem 21 dohody zastoupeny prostřednictvím zástupců Komise a členských států.
   2.   Postoj, který mají Evropská unie a její členské státy ve smíšeném výboru zaujmout ke změnám přílohy III nebo přílohy IV dohody v souladu s jejím čl. 26 odst. 2 a k záležitostem spadajícím do výlučné pravomoci Unie, které nevyžadují přijetí rozhodnutí s právními účinky, vypracovává Komise, která jej předem oznámí Radě a členským státům.
   3.   Postoj, který mají Evropská unie a její členské státy zaujmout k rozhodnutím smíšeného výboru o záležitostech spadajících do pravomoci Unie, schvaluje Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, pokud platné hlasovací postupy stanovené ve smlouvách o Evropské unii nestanoví jinak.
   4.   Postoj, který mají Evropská unie a její členské státy zaujmout k rozhodnutím smíšeného výboru o záležitostech spadajících do pravomoci členských států, schvaluje Rada na návrh Komise nebo členských států jednomyslně, pokud některý členský stát nesdělí generálnímu sekretariátu Rady do jednoho měsíce od přijetí takového postoje, že s rozhodnutím, které má být přijato ve smíšeném výboru, může souhlasit pouze se souhlasem svých zákonodárných orgánů.
   5.   Postoj Unie a členských států ve smíšeném výboru přednáší Komise, s výjimkou záležitostí spadajících do výlučné pravomoci členských států, kdy jej přednáší předsednictví Rady, nebo pokud tak Rada rozhodne, Komise.
   Článek 4
   Řešení sporů
   1.   Komise zastupuje Unii a členské státy v řízeních pro řešení sporů podle článku 22 dohody.
   2.   Rozhodnutí o pozastavení výhod podle čl. 22 odst. 7 dohody přijímá Rada na návrh Komise. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou.
   3.   O dalších příslušných krocích, které je třeba podniknout podle článku 22 dohody v záležitostech spadajících do pravomoci Unie, rozhoduje Komise, které je nápomocen zvláštní výbor zástupců členských států jmenovaných Radou.
   Článek 5
   Informování Komise
   1.   Členské státy neprodleně uvědomí Komisi o každém rozhodnutí odmítout, zrušit, pozastavit nebo omezit oprávnění leteckého dopravce, které mají v úmyslu přijmout podle článku 4 dohody.
   2.   Členské státy neprodleně uvědomí Komisi o všech žádostech nebo oznámeních, které podají nebo obdrží podle článku 13 (Bezpečnost letectví) dohody.
   3.   Členské státy neprodleně uvědomí Komisi o všech žádostech nebo oznámeních, které podají nebo obdrží podle článku 14 (Ochrana letectví před protiprávními činy) dohody.

      V Lucemburku dne 15. října 2010.

            Za Radu

            předseda

         E. SCHOUPPE

      (1)  Znění dohody bude vyhlášeno současně s rozhodnutím o uzavření.


title: 2009/748/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2009 o stanovisku Společenství v Radě Mezinárodní studijní skupiny pro jutu o prodloužení platnosti Dohody o statutu Mezinárodní studijní skupiny pro jutu z roku 2001

text:
               13.10.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/9

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 9. října 2009
   o stanovisku Společenství v Radě Mezinárodní studijní skupiny pro jutu o prodloužení platnosti Dohody o statutu Mezinárodní studijní skupiny pro jutu z roku 2001
   (2009/748/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhým pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o statutu Mezinárodní studijní skupiny pro jutu z roku 2001 byla podepsána a uzavřena jménem Evropského společenství dne 15. dubna 2002 rozhodnutím Rady 2002/312/ES (1).

               (2)

               Podle bodu 25 písm. a) a b) Dohody o statutu Mezinárodní studijní skupiny pro jutu z roku 2001 skončí její platnost dnem 26. dubna 2010, pokud nebude rozhodnutím Rady Mezinárodní studijní skupiny pro jutu prodloužena na další jedno nebo dvě období, které dohromady nesmí přesáhnout čtyři roky.

               (3)

               Prodloužení platnosti výše uvedené dohody je v zájmu Společenství.

               (4)

               Je třeba vymezit stanovisko Společenství v Radě Mezinárodní studijní skupiny pro jutu,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Stanovisko Evropského společenství v rámci Rady Mezinárodní studijní skupiny pro jutu je hlasovat pro prodloužení doby platnosti Dohody o statutu Mezinárodní studijní skupiny pro jutu z roku 2001 o jedno nebo dvě období, které nebudou dohromady přesahovat čtyři roky, a toto prodloužení oznámit generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů.

      V Lucemburku dne 9. října 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         Å. TORSTENSSON

      (1)  Úř. věst. L 112, 27.4.2002, s. 34.


title: 2011/197/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 29. března 2011 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 o odpovídající úrovni ochrany poskytované Japonskem při zpracování osobních údajů z Evropské unie, které Evropská komise ve zvláštních případech a rovněž pro výhradní a zvláštní účely předává japonským celním orgánům podle rozhodnutí Smíšeného výboru pro celní spolupráci č. 1/2010 na základě článku 21 Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách o vzájemném uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů v Evropské unii a v Japonsku

text:
               31.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 85/8

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 29. března 2011
   podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 o odpovídající úrovni ochrany poskytované Japonskem při zpracování osobních údajů z Evropské unie, které Evropská komise ve zvláštních případech a rovněž pro výhradní a zvláštní účely předává japonským celním orgánům podle rozhodnutí Smíšeného výboru pro celní spolupráci č. 1/2010 na základě článku 21 Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách o vzájemném uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů v Evropské unii a v Japonsku
   (2011/197/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (1), a zejména čl. 9 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Smíšený výbor pro celní spolupráci zřízený na základě článku 21 Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (2) přijal dne 24. června 2010 rozhodnutí č. 1/2010 o vzájemném uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů v Evropské unii a v Japonsku (3) (dále jen „rozhodnutí SVCS č. 1/2010“).

               (2)

               Rozhodnutí SVCS č. 1/2010 v části IV stanoví výměnu informací mezi celními orgány, jak je vymezeno v čl. 1 písm. c) Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách. Podle této definice se japonské ministerstvo financí a příslušné útvary Komise považují za celní orgán.

               (3)

               Informace vyměňované mezi japonským ministerstvem financí a příslušnými útvary Komise sestávají z údajů o hospodářských subjektech, které mohou rovněž obsahovat osobní údaje. Předávání údajů o hospodářských subjektech spadá pod úkoly, které má Komise provádět podle rozhodnutí SVCS č. 1/2010.

               (4)

               Osobní údaje, které se mají vyměňovat, jsou uvedeny v oddíle IV bodě 4 písm. a) až f) rozhodnutí SVCS č. 1/2010. Údaje se předávají na celé období, během něhož japonské ministerstvo financí používá informace s cílem poskytnout evropským hospodářským subjektům výhody podle podmínek rozhodnutí SVCS č. 1/2010. Komise bude japonskému ministerstvu financí pravidelně předávat aktualizované a pozměněné údaje o evropských hospodářských subjektech. Pokud jde o výměnu informací, omezuje oddíl IV bod 6 rozhodnutí SVCS č. 1/2010 použití těchto údajů na účely provádění vzájemného uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů mezi Evropskou unií a Japonskem, jak je stanoveno uvedeným rozhodnutím. Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách rovněž zajišťuje, aby veškeré tyto informace, včetně osobních údajů, byly použity japonským ministerstvem financí pouze pro účely jejich uznání jako oprávněných hospodářských subjektů v Japonsku. Údaje o oprávněných hospodářských subjektech nesmí přijímající orgány předat dále jiným orgánům nebo útvarům v Japonsku nebo mimo ně, jelikož by tato změna účelu nebyla v souladu s rozhodnutím SVCS č. 1/2010.

               (5)

               Zpracování osobních údajů japonskými veřejnými orgány, jako je japonské ministerstvo financí, se řídí japonským zákonem o ochraně osobních údajů uchovávaných správními orgány. Právo přístupu ke „správním dokladům“ a postupy pro jejich konzultaci jsou stanoveny japonským zákonem o přístupu k údajům uchovávaným správními orgány. Ustanovení týkající se důvěrnosti údajů zpracovávaných japonskými veřejnými orgány a předávání údajů mezi ministerstvem financí a zahraničními celními orgány jsou uvedena v zákoně o národních veřejných službách, resp. v celním zákoně.

               (6)

               Japonské právní předpisy o ochraně údajů vyžadují, aby japonské veřejné orgány, mezi něž patří japonské ministerstvo financí, přiměřeně sdělovaly informace subjektům údajů. Subjekty údajů mají právo přístupu k údajům, podnětu k opravě a výmazu údajů, které se na ně vztahují.

               (7)

               Japonské právní předpisy zajišťují, aby japonské ministerstvo financí přijalo organizační bezpečnostní opatření přiměřená rizikům, která představuje zpracování dat.

               (8)

               Japonské právní předpisy stanoví mechanismus vyšetřování ve formě přezkumného výboru, který podává správní stížnosti a vyšetřuje. Vzhledem k tomu, že se jedná o údaje omezené povahy, jež nejsou citlivé, a vzhledem k účelu zpracování se tato opatření mohou považovat za dostatečná pro zvláštní předávání údajů stanovené rozhodnutím SVCS č. 1/2010.

               (9)

               Výše uvedená ustanovení zajišťují, že Japonsko zavede vhodné donucovací mechanismy, které zaručí ochranu osobních údajů, které může Komise předat za účelem identifikace evropských hospodářských subjektů, pokud jde o jejich uznání jako oprávněné hospodářské subjekty v Japonsku.

               (10)

               S ohledem na veškeré okolnosti týkající se souboru zvláštních úkonů předávání údajů, které má Komise vykonat při provádění rozhodnutí SVCS č. 1/2010, na povahu údajů, účel a trvání navrhovaných úkonů zpracování, obecné a odvětvové právní předpisy platné v Japonsku a profesní pravidla a bezpečnostní opatření dodržovaná v Japonsku se úroveň ochrany poskytované Japonskem při předávání osobních údajů příslušnými útvary Komise japonskému ministerstvu financí při provádění rozhodnutí SVCS č. 1/2010 považuje za odpovídající.

               (11)

               Toto rozhodnutí by mělo být omezeno na zvláštní situace uvedené v rozhodnutí SVCS č. 1/2010, neboť posouzení japonského rámce právních předpisů v oblasti ochrany údajů bylo založeno na omezených kategoriích předávaných údajů, na omezeném účelu zpracování a na omezené době používání těchto údajů. Toto rozhodnutí je proto omezeno na ochranu osobních údajů, které z EU do Japonska předává Evropská komise podle výše uvedeného rozhodnutí SVCS s ohledem na zvláštní účel a okolnosti jejich zpracování v Japonsku.

               (12)

               Tímto rozhodnutím nejsou dotčena zjištění Komise při používání čl. 25 odst. 4 a 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   S ohledem na vzájemné uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů podle rozhodnutí SVCS č. 1/2010 poskytuje Japonsko pro účely provádění rozhodnutí SVCS č. 1/2010 v souladu s čl. 9 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 45/2001 odpovídající úroveň ochrany osobních údajů předávaných Evropskou komisí z Evropské unie do Japonska.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 29. března 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 62, 6.3.2008, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 279, 23.10.2010, s. 71.

      (4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.