title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/455 ze dne 23. července 2014 o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A. (oznámeno pod číslem C(2014) 5217)  Text s významem pro EHP

text:
               25.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 80/49

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
   ze dne 23. července 2014
   o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
   (oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
   (Pouze anglické znění je závazné)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
   poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK

               (1)

               Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).

               (2)

               Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.

               (3)

               Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).

               (4)

               V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

               (5)

               Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).

               (6)

               Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.

               (7)

               Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).

               (8)

               V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).

               (9)

               V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

               (10)

               Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.

               (11)

               Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.

               (12)

               Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

               (13)

               Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.

               (14)

               Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.

               (15)

               Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.

               (16)

               Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.

               (17)

               Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.

               (18)

               Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

               (19)

               Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.

         1.2.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
   1.2.1.   Postup týkající se banky ATE

               (20)

               V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).

               (21)

               Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.

               (22)

               Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.

               (23)

               V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.

               (24)

               V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.

               (25)

               V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.

               (26)

               V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).

         1.2.2.   Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku

               (27)

               Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.

               (28)

               Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.

               (29)

               Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.

               (30)

               Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.

               (31)

               Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).

               (32)

               Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.

         2.   POPIS

   2.1.   BANKA A JEJÍ POTÍŽE
   2.1.1.   Obecná situace v řeckém bankovním sektoru

               (33)

               Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

                  Tabulka 1

                  Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013

                           Řecko

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Růst reálného HDP (v %)

                           –0,2

                           –3,1

                           –4,9

                           –7,1

                           –7,0

                           –3,9

                                          Zdroj:

                                       Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

               (34)

               V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.

                  Tabulka 2

                  Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)

                           Banky

                           Nominální hodnota státních dluhopisů

                           Nominální hodnota půjček souvisejících se státem

                           Celková nominální hodnota

                           Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru

                           Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)

                           NBG

                           13 748

                           1 001

                           14 749

                           10 985

                           751

                           11 735

                           161,0

                           11,0

                           Eurobank

                           7 001

                           335

                           7 336

                           5 517

                           264

                           5 781

                           164,5

                           7,5

                           Alpha

                           3 898

                           2 145

                           6 043

                           3 087

                           1 699

                           4 786

                           105,7

                           8,1

                           Piraeus

                           7 063

                           280

                           7 343

                           5 686

                           225

                           5 911

                           226,0

                           12,0

                           ATEbank

                           5 164

                           608

                           5 772

                           3 873

                           456

                           4 329

                           1 144

                           17,1

                           Geniki

                           384

                           7

                           391

                           287

                           5

                           292

                           78,1

                           8,9

                           MBG

                           185

                           0

                           185

                           137

                           0

                           137

                           29

                           2,2

                                          Zdroj:

                                       Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.

               (35)

               Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

                  Tabulka 3

                  Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)

                           Banky

                           Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)

                           Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)

                           Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)

                           Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko

                           Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)

                           Interní tvorba kapitálu

                           Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)

                           Kapitálové potřeby

                           NBG

                           7 287

                           –11 735

                           1 646

                           –8 366

                           5 390

                           4 681

                           8 657

                           9 756

                           Eurobank

                           3 515

                           –5 781

                           830

                           –8 226

                           3 514

                           2 904

                           2 595

                           5 839

                           Alpha

                           4 526

                           –4 786

                           673

                           –8 493

                           3 115

                           2 428

                           2 033

                           4 571

                           Piraeus

                           2 615

                           –5 911

                           1 005

                           –6 281

                           2 565

                           1 080

                           2 408

                           7 335

                           ATEbank

                           378

                           –4 329

                           836

                           –3 383

                           2 344

                           468

                           1 234

                           4 920

                           Geniki

                           374

                           – 292

                           70

                           –1 552

                           1 309

                           –40

                           150

                           281

                           MBG

                           473

                           – 137

                           0

                           – 638

                           213

                           –79

                           230

                           399

                                          Zdroj:

                                       Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.

               (36)

               V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.

               (37)

               Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.

               (38)

               Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).

               (39)

               V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.

               (40)

               Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.

               (41)

               V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.

               (42)

               Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.

               (43)

               Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

                  Tabulka 4

                  Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)

                           Banky

                           Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)

                           Rezervy na ztráty z úvěrů

                           Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)

                           Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)

                           Interní tvorba kapitálu (5)

                           Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)

                           Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

                           NBG (26)

                           4 821

                           8 134

                           –8 745

                           –3 100

                           1 451

                           4 743

                           2 183

                           Eurobank (27)

                           2 228

                           7 000

                           –9 519

                           –1 628

                           2 106

                           3 133

                           2 945

                           Alpha

                           7 380

                           10 416

                           –14 720

                           –2 936

                           4 047

                           4 450

                           262

                           Piraeus

                           8 294

                           12 362

                           –16 132

                           –2 342

                           2 658

                           5 265

                           425

               (44)

               Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.

               (45)

               Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.

         2.1.2.   Příjemce podpory

               (46)

               Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).

               (47)

               Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.

               (48)

               Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

                  Tabulka 5

                  Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013

                           Zisk a ztráta
                           (v mil. EUR)

                           2010

                           2011

                           2012 (30)

                           2013 (31)

                           Čisté úrokové výnosy

                           1 207

                           1 194

                           1 047

                           1 664

                           Provozní výnosy celkem

                           1 510

                           1 245

                           1 921

                           2 205

                           Celkové provozní náklady

                           (884)

                           (840)

                           (931)

                           (1 680)

                           Příjmy před rezervami

                           625

                           405

                           989

                           525

                           Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika

                           (611)

                           (1 973)

                           (2 519)

                           (2 536)

                           Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru

                           (5 911)

                           Záporný goodwill

                           351

                           3 810

                           Čistý zisk/ztráta

                           (21)

                           (6 618)

                           (507)

                           2 546

                           Vybrané údaje o objemu
                           (v mil. EUR)

                           31. prosinec 2010

                           31. prosinec 2011

                           31. prosinec 2012 (31)

                           31. prosinec 2013 (32)

                           Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
                           (čisté)

                           40 150

                           35 634

                           44 613

                           62 366

                           Vklady

                           29 475

                           21 796

                           36 971

                           54 279

                           Aktiva celkem

                           57 561

                           49 352

                           70 408

                           92 010

                           Vlastní kapitál celkem (30)

                           3 273

                           (1 940)

                           (2 316)

                           8 543

               (49)

               Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.

               (50)

               V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.

               (51)

               V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.

               (52)

               Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).

         2.2.   NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
   2.2.1.   Nabytí banky ATE

               (53)

               Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.

               (54)

               Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.

               (55)

               V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).

               (56)

               Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.

               (57)

               Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.

               (58)

               V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.

               (59)

               Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.

               (60)

               Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.

               (61)

               Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).

               (62)

               Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.

               (63)

               Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

               (64)

               Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.

         2.2.2.   Nabytí banky Geniki

               (65)

               Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).

               (66)

               Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.

               (67)

               Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.

               (68)

               Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.

               (69)

               Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.

         2.2.3.   Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku

               (70)

               Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.

               (71)

               Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.

               (72)

               Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.

               (73)

               V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).

                  Tabulka 6

                  Převedené činnosti tří kyperských bank

                           Převedené činnosti

                           Aktiva

                           Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu

                           Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu

                           Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)

                           Závazky

                           Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku

                                          Zdroj:

                                       Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.

               (74)

               Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.

               (75)

               Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.

               (76)

               Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.

               (77)

               V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.

         2.2.4.   Nabytí banky MBG

               (78)

               Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).

               (79)

               Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.

               (80)

               Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.

               (81)

               Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.

         2.2.5.   Přehled společných účinků akvizic

               (82)

               Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.

                  Tabulka 7

                  Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku

                           31.12.2012
                           Pouze Řecko

                           Banka Piraeus samostatně

                           ATE

                           Geniki

                           Kyperské banky

                           MBG

                           NOVÁ SKUPINA

                           Hrubé úvěry

                           27 727

                           12 200

                           3 308

                           24 194

                           4 710

                           72 138

                           část nové skupiny

                           38 %

                           17 %

                           5 %

                           34 %

                           7 %

                           100 %

                           Čisté úvěry

                           24 811

                           11 527

                           1 909

                           19 481

                           4 236

                           61 964

                           část nové skupiny

                           40 %

                           19 %

                           3 %

                           31 %

                           7 %

                           100 %

                           Vklady

                           15 412

                           14 986

                           2 014

                           14 427

                           2 912

                           49 752

                           část nové skupiny

                           31 %

                           30 %

                           4 %

                           29 %

                           6 %

                           100 %

                           Zaměstnanci

                           5 926

                           5 019

                           1 420

                           5 268

                           1 186

                           18 819

                           část nové skupiny

                           31 %

                           27 %

                           8 %

                           28 %

                           6 %

                           100 %

                           Pobočky

                           325

                           460

                           104

                           307

                           120

                           1 316

                           část nové skupiny

                           25 %

                           35 %

                           8 %

                           23 %

                           9 %

                           100 %

                                          Zdroj:

                                       údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.

         2.3.   OPATŘENÍ PODPORY
   2.3.1.   Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

               (83)

               V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.

         2.3.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

               (84)

               Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).

               (85)

               V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.

         2.3.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

               (86)

               V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.

               (87)

               Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.

               (88)

               Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.

         2.3.2.   Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (89)

               Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.

               (90)

               Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.

               (91)

               K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.

         2.3.3.   Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

               (92)

               Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

                  Tabulka 8

                  Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF

                           První překlenovací restrukturalizace – květen 2012
                           (v mil. EUR)

                           Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012
                           (v mil. EUR)

                           Písemný závazek – prosinec 2012
                           (v mil. EUR)

                           Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
                           (v mil. EUR) (48)

                           Opatření

                           B1

                           B2

                           B3

                           B4

                           Částka
                           (v mil. EUR)

                           4 700

                           1 553

                           1 082

                           5 891

         2.3.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

               (93)

               Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.

               (94)

               Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.

               (95)

               V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.

               (96)

               Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).

         2.3.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

               (97)

               Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.

               (98)

               V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.

         2.3.3.3.   Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)

               (99)

               Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).

               (100)

               Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).

         2.3.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2

               (101)

               Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:

                           (i)

                           částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;

                           (ii)

                           částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;

                           (iii)

                           částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).

               (102)

               Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.

               (103)

               Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.

               (104)

               Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.

               (105)

               Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.

               (106)

               Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).

               (107)

               Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.

         2.3.4.   Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)

   2.3.4.1.   Opatření podpory ve prospěch banky ATE

               (108)

               Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.

               (109)

               V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.

               (110)

               Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.

               (111)

               Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.

         2.3.4.2.   Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)

               (112)

               Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).

         2.4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE
   2.4.1.   Domácí operace

               (113)

               Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.

               (114)

               Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.

               (115)

               Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.

               (116)

               V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.

                  Tabulka 9

                  Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014

                           Období

                           2011

                           2012

                           2013

                           1. pololetí 2014

                           Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice

                           360

                           918

                           1 316

                           1 037

                           Z toho banka Piraeus

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           ATE

                           (…)

                           (…)

                           Geniki

                           (…)

                           (…)

                           Kyperské pobočky

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           MBG

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           Celkem na konci období

                           346

                           889

                           1 037

                           899

                           Celkový počet uzavřených poboček během období

                           14

                           29

                           279

                           138

                                          Zdroj:

                                       plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.

               (117)

               V období 2011–2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.

                  Tabulka 10

                  Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010–2013

                           Období

                           2011

                           2012

                           2013

                           Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice

                           6 370

                           12 616

                           18 628

                           Z toho banka Piraeus

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           ATE

                           (…)

                           (…)

                           Geniki

                           (…)

                           (…)

                           Kyperské pobočky

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           MBG

                           (…)

                           (…)

                           (…)

                           Celkem na konci období

                           6 172

                           12 365

                           16 558

                           Snížení počtu zaměstnanců

                           198

                           251

                           2 070

                                          Zdroj:

                                       plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.

               (118)

               V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]

               (119)

               Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.

               (120)

               Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).

               (121)

               V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.

               (122)

               Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).

               (123)

               Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.

         2.4.2.   Mezinárodní bankovní činnosti

               (124)

               K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).

               (125)

               Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.

               (126)

               V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).

               (127)

               Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).

               (128)

               Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.

               (129)

               Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.

               (130)

               Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.

         2.4.3.   Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů

               (131)

               Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.

               (132)

               Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.

               (133)

               V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

               (134)

               Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).

         2.5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ

               (135)

               Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.

               (136)

               Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).

               (137)

               Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]

               (138)

               Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.

               (139)

               Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).

               (140)

               Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).

               (141)

               Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).

               (142)

               Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).

               (143)

               Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).

               (144)

               Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.

               (145)

               Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).

         3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

               (146)

               Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).

               (147)

               Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.

               (148)

               Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.

               (149)

               Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.

         4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

   4.1.   PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS

               (150)

               Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.

               (151)

               Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.

               (152)

               Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.

               (153)

               Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).

               (154)

               Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.

               (155)

               Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.

         4.2.   PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY

               (156)

               Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.

               (157)

               Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.

         5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

               (158)

               Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.

         5.1.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

               (159)

               Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.

               (160)

               Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.

               (161)

               Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.

               (162)

               Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.

         5.2.   PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF

               (163)

               Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.

               (164)

               Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.

               (165)

               Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.

               (166)

               Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.

         6.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU

   6.1.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE

               (167)

               V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.

               (168)

               V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus – zahrnující převedené činnosti banky ATE – umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.

               (169)

               Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.

         6.2.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
   6.2.1.   Existence státní podpory a její výše

               (170)

               Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

               (171)

               Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).

               (172)

               Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.

               (173)

               Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).

               (174)

               Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.

               (175)

               Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

               (176)

               Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

      Příjemce státní podpory

               (177)

               Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.

               (178)

               Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).

               (179)

               Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost – tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.

               (180)

               Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.

         6.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti

               (181)

               Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

               (182)

               Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).

               (183)

               Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

               (184)

               Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

               (185)

               Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:

                           (a)

                           Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.

                           (b)

                           Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.

                           (c)

                           Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.

               (186)

               Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

               (187)

               Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

               (188)

               Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.

         6.2.3.   Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

   6.2.3.1.   Vhodnost

               (189)

               Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.

               (190)

               Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.

         6.2.3.2.   Nezbytnost

               (191)

               Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.

               (192)

               V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.

               (193)

               Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.

               (194)

               Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.

         6.2.3.3.   Přiměřenost

               (195)

               Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.

               (196)

               Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).

               (197)

               Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.

         6.2.3.4.   Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

               (198)

               Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.

         6.2.4.   Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci

               (199)

               Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.

         6.2.4.1.   Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem

               (200)

               V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.

               (201)

               Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.

         6.2.4.2.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

               (202)

               Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.

         6.2.4.3.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

               (203)

               Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“

               (204)

               Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.

               (205)

               Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.

               (206)

               Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

         6.2.4.4.   Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci

               (207)

               Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

               (208)

               Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.

         7.   POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS

   7.1.   EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE

               (209)

               Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

         7.1.1.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank

   7.1.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

               (210)

               Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.

         7.1.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

               (211)

               Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).

         7.1.2.   Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (212)

               Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.

               (213)

               Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.

               (214)

               Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.

         7.1.3.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF

   7.1.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

               (215)

               V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.

         7.1.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

               (216)

               Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.

               (217)

               Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.

               (218)

               Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.

               (219)

               Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.

         7.1.3.3.   Písemný závazek (opatření B3)

               (220)

               Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.

               (221)

               Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.

               (222)

               Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.

               (223)

               Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.

         7.1.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)

               (224)

               Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.

               (225)

               Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.

         7.1.3.5.   Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4

               (226)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.

               (227)

               V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.

               (228)

               Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

               (229)

               Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

               (230)

               Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

         7.1.4.   Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala

               (231)

               Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.

                  Tabulka 11

                  Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela

                           Č.

                           Opatření

                           Druh opatření

                           Výše podpory

                           Podpora/rizikově vážená aktiva

                           A

                           Preferenční akcie

                           Kapitálová podpora

                           750 milionů EUR

                           2,1 %

                           B1
                           B2
                           B3

                           První překlenovací rekapitalizace
                           Druhá překlenovací rekapitalizace
                           Písemný závazek

                           Kapitálová podpora

                           4 700 milionů EUR
                           1 553 milionů EUR
                           1 082 milionů EUR

                           13,8 %
                           4,5 %
                           3,2 %

                           Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3

                           8 085 milionů EUR

                           23,7 %

                           Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2

                           7 003 milionů EUR

                           21,6 %

                           B4

                           Rekapitalizace

                           Kapitálová podpora

                           5 891 milionů EUR

                           17,3 %

                           Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců

                           6 641 milionů EUR

                           19,4 %

                           Č.

                           Opatření

                           Druh opatření

                           Nominální výše podpory

                           L1

                           Podpora likvidity

                           Záruka
                           Půjčka dluhopisů

                           Záruky: 9,9 miliardy EUR
                           Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR

                           L2

                           Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou

                           Financování a záruka

                           31,4 miliardy EUR

                           Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta

                           42,6 miliardy EUR

         7.2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

               (232)

               Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).

               (233)

               Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

               (234)

               Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.

               (235)

               Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.

               (236)

               Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.

         7.2.1.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)

               (237)

               Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.

         7.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)

               (238)

               Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.

         7.2.3.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

               (239)

               Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.

         7.2.4.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

               (240)

               Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.

         7.3.   SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011

               (241)

               Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

               (242)

               Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.

               (243)

               Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.

               (244)

               Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.

               (245)

               Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.

         7.4.   SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013

               (246)

               Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

               (247)

               Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

         7.4.1.   Vhodnost opatření

               (248)

               Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.

               (249)

               V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.

               (250)

               V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.

               (251)

               V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.

               (252)

               Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.

         7.4.2.   Nezbytnost – omezení podpory na minimum

               (253)

               Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.

               (254)

               Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.

               (255)

               Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.

               (256)

               Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).

               (257)

               Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.

               (258)

               Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.

               (259)

               Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.

               (260)

               Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.

               (261)

               Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.

         7.4.3.   Přiměřenost – opatření omezující negativní vedlejší účinky

               (262)

               Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.

               (263)

               Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.

               (264)

               Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.

               (265)

               Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.

         7.4.4.   Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011

               (266)

               Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.

         7.5.   SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

               (267)

               V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.

         7.5.1.   Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.1.1.   Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

               (268)

               Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.

               (269)

               Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.

               (270)

               Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

         7.5.1.2.   Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

               (271)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.

               (272)

               Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.

               (273)

               Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.1.3.   Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž

               (274)

               Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.

               (275)

               Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (276)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.

               (277)

               Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

               (278)

               Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.1.4.   Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE

               (279)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.2.   Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.2.1.   Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

               (280)

               Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.

               (281)

               Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.

               (282)

               Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

         7.5.2.2.   Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

               (283)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

               (284)

               Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).

               (285)

               Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

         7.5.2.3.   Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž

               (286)

               Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

               (287)

               Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (288)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.

               (289)

               Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

               (290)

               Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.2.4.   Závěr ohledně nabytí banky Geniki

               (291)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.3.   Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.3.1.   Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky

               (292)

               Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.

               (293)

               Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.

               (294)

               Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.

               (295)

               Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.

               (296)

               Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.

         7.5.3.2.   Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

               (297)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.

               (298)

               Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.

               (299)

               Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.

               (300)

               Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

         7.5.3.3.   Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž

               (301)

               Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

               (302)

               Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (303)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.

               (304)

               Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

               (305)

               Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.3.4.   Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností

               (306)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.4.   Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci

   7.5.4.1.   Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

               (307)

               Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.

               (308)

               Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.

               (309)

               Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.

               (310)

               Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.

         7.5.4.2.   Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

               (311)

               Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

               (312)

               Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).

               (313)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

         7.5.4.3.   Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž

               (314)

               Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

               (315)

               Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

               (316)

               Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.

               (317)

               Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

         7.5.4.4.   Závěr ohledně nabytí banky MBG

               (318)

               Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.6.   SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
   7.6.1.   Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci

               (319)

               Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.

               (320)

               Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).

               (321)

               Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.

               (322)

               Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).

               (323)

               Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.

               (324)

               Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.

               (325)

               Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.

         7.6.2.   Životaschopnost

               (326)

               Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.

               (327)

               V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.

         7.6.2.1.   Bankovní činnosti v Řecku

               (328)

               Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.

               (329)

               Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

               (330)

               K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.

               (331)

               Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.

               (332)

               Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.

         7.6.2.2.   Správa a řízení společnosti

               (333)

               Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.

         7.6.2.3.   Mezinárodní činnosti

               (334)

               Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.

               (335)

               V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.

               (336)

               Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.

               (337)

               Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.

         7.6.2.4.   Závěr ohledně životaschopnosti

               (338)

               Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.

               (339)

               Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.

               (340)

               Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.

               (341)

               Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.

               (342)

               Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

         7.6.3.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

               (343)

               Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.

         7.6.3.1.   Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů

               (344)

               Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.

               (345)

               V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.

               (346)

               Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].

         7.6.3.2.   Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu

               (347)

               Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.

         7.6.3.3.   Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu

               (348)

               Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.

               (349)

               Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.

         7.6.3.4.   Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů

               (350)

               V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.

         7.6.4.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

               (351)

               Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.

               (352)

               Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).

               (353)

               Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.

               (354)

               Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.

               (355)

               Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.

               (356)

               Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.

               (357)

               Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.

               (358)

               Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.

         7.6.5.   Kontrola

               (359)

               Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.

         7.6.6.   Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci

               (360)

               Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.

         8.   ZÁVĚR

               (361)

               Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:

               a)

               nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);

               b)

               druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);

               c)

               písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);

               d)

               rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a

               e)

               rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).

         2.   Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:

               a)

               kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);

               b)

               nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);

               c)

               první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);

               d)

               druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);

               e)

               závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);

               f)

               rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a

               g)

               rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).

         Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

      V Bruselu dne 23. července 2014.

            Za Komisi

         Joaquín ALMUNIA

            místopředseda

      (1)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2012 o státní podpoře SA. 34826 (2012/C, ex 2012/NN) „Rekapitalizace banky Piraeus Bank Helénským fondem finanční stability“ (Úř. věst. C 359, 21.11.2012, s. 43).

      (2)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008 o státní podpoře N 560/2008 „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 125, 5.6.2009, s. 6). Opatření byla zaevidována pod číslem SA.26678 (N 560/2008). Tento režim byl následně prodloužen a pozměněn, jak je popsáno v poznámce pod čarou č. 4.

      (3)  Pojem „banka“ se vztahuje na skupinu Piraeus Bank.

      (4)  Dne 2. září 2009 oznámilo Řecko řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2009, jež byly schváleny dne 18. září 2009 (viz rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2009 o státní podpoře N 504/2009 „Prodloužení a změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 264, 6.11.2009, s. 5)). Dne 25. ledna 2010 schválila Komise druhé prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře N 690/2009 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 57, 9.3.2010, s. 6)). Dne 30. června 2010 schválila Komise řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2010 o státní podpoře N 260/2010 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 238, 3.9.2010, s. 3)). Dne 21. prosince 2010 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2010 o státní podpoře SA 31998 (2010/N) „Čtvrté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 53, 19.2.2011, s. 2)). Dne 4. dubna 2011 schválila Komise změnu (viz rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2011 o státní podpoře SA.32767 (2011/N) „Změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 164, 2.6.2011, s. 8)). Dne 27. června 2011 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2011 o státní podpoře SA.33153 (2011/N) „Páté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 274, 17.9.2011, s. 6)). Dne 6. února 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2012 o státní podpoře SA.34149 (2011/N) „Šesté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 101, 4.4.2012, s. 2)). Dne 6. července 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2012 o státní podpoře SA.35002 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení režimu podpory úvěrových institucí v Řecku“ (Úř. věst. C 77, 15.3.2013, s. 14)). Dne 22. ledna 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2013 o státní podpoře SA.35999 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 162, 7.6.2013, s. 6)). Dne 25. července 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 31. prosince 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2013 o státní podpoře SA.36956 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno). Dne 14. ledna 2014 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2014 (viz rozhodnutí Komise ze dne 14. ledna 2014 o státní podpoře SA. 37958 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno).

      (5)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

      (6)  Tisková zpráva fondu HFSF ze dne 24. prosince 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

      (7)  Tato opatření zaevidovala Komise pod číslem SA.36005 (2013/NN).

      (8)  Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2011 o státní podpoře SA.31154 „Restrukturalizace Agricultural Bank of Greece“ (Úř. věst. C 317, 29.10.2011, s. 4).

      (9)  Koupě a převzetí je postup řešení problémů, který spočívá v určení vysoce kvalitních aktiv a pasiv v právním subjektu v likvidaci a jejich prodej v dražbě za účelem jejich převedení na životaschopnou společnost.

      (10)  Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2013 o státní podpoře SA.35460 „Podpora na likvidaci k řešení problémů banky ATE“ (Úř. věst. C 261, 10.9.2013, s. 1).

      (11)  Viz oddíl 2.3.3.3.

      (12)  Zasedáním Euroskupiny je schůzka ministrů financí eurozóny, tj. členských států, které jako svou oficiální měnu přijaly euro.

      (13)  Viz oddíl 2.3.3.3.

      (14)  Evropská komise – Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012, s. 17, k dispozici na internetu na adrese:
   http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

      (15)  Viz oddíl II „Restrukturalizace řeckých státních dluhopisů“ ve zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru (Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector), řecká centrální banka, prosinec 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

      (16)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 9. března 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

      (17)  Viz poznámka pod čarou č. 14, s. 106.

      (18)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

      (19)  Viz poznámka pod čarou č. 14, s. 104.

      (20)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

      (21)  Evropská centrální banka a národní centrální banky tvoří společně Eurosystém, systém centrálních bank eurozóny.

      (22)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 3. prosince 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf
   Zpětný odkup vlastního dluhu za cenu, která byla mnohem nižší než nominální hodnota, vedl k značnému snížení zadlužení Řecka.

      (23)  Pokud by zpětný odkup nebyl proveden, mohla tržní hodnota těchto nových státních dluhopisů růst v závislosti na vývoji tržních parametrů, jako jsou úrokové sazby a pravděpodobnost bankrotu Řecka.

      (24)  Včetně očekávaných ztrát z nové produkce úvěrů v Řecku v období od června 2013 do prosince 2016.

      (25)  Dopad odhadů úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko byl vypočítán po zdanění v zahraničí a s přihlédnutím k závazkům týkajícím se odprodeje, jež byly v té době poskytnuty Generálnímu ředitelství pro hospodářskou politiku.

      (26)  Rezervy na úvěrové ztráty banky NBG k 30. červnu 2013 formálně s rezervami First Business Bank a Probank.

      (27)  Rezervy na úvěrové ztráty Eurobank k 30. červnu 2013 formálně s rezervami New Hellenic Postbank a New Proton Bank, které byly nabyty v srpnu 2013.

                  Zdroj:

               Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.

      (28)  Výroční zpráva za rok 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

      (29)  Viz tabulka 2.

      (30)  Pro rok 2012 nezahrnuje tato částka dvě překlenovací rekapitalizace, které byly provedeny ve prospěch banky. Částka pro rok 2013 zahrnuje rekapitalizaci na jaře 2013 v plné výši.

      (31)  Včetně bank ATE a Geniki.

      (32)  Včetně bank ATE, Geniki, řeckých poboček tří kyperských bank a banky MBG.

                  Zdroj:

               Výroční zprávy za rok 2011, 2012, účetní závěrky za rok 2013.

      (33)  Viz tabulka 2.

      (34)  Viz oddíl 2.3.1.2 o rekapitalizaci provedené státem v rámci rekapitalizačního opatření.

      (35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

      (36)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40.

      (37)  Viz 27. bod odůvodnění rozhodnutí o likvidaci banky ATE.

      (38)  Asociace řeckých bank, k dispozici na internetu na adrese: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf

      (39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

      (40)  Důvěrné informace.

      (41)  Zpráva vyhotovená společností PIMCO ze dne 1. února 2013 s názvem „Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus“ (Nezávislá hloubková prověrka bankovního systému na Kypru). Odhady kapitálu byly vyhotoveny v rámci základního i nepříznivého makroekonomického scénáře. Použitelným rozhodným dnem pro tento odhad byl 30. červen 2012 a odhad se týkal období od 30. června 2012 do 30. června 2015.

      (42)  Viz 101. bod odůvodnění.

      (43)  Tamtéž.

      (44)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 51.

      (45)  Pojem „rizikově vážená aktiva“ se vztahuje na regulativní souhrnný ukazatel, který měří vystavení finanční instituce riziku a který používají orgány dohledu ke sledování kapitálové přiměřenosti finančních institucí.

      (46)  Podle dopisu řecké centrální banky ze dne 7. listopadu 2011 se „záruky vztahují na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity“.

      (47)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 133.

      (48)  Vyloučení části rekapitalizace, kterou fond HFSF poskytl za účelem splnění kapitálových požadavků, jež vznikly v důsledku koupě banky ATE a řeckých poboček tří kyperských bank. Další podrobnosti viz 101. bod odůvodnění.

      (49)  Dohoda uzavřená před úpisem stanovila: „Skutečné riziko splatné bance zahrnuje dluhopisy EFSF a výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za období od vydání dluhopisů do přeměny zálohy na základní kapitál a jiné konvertibilní finanční nástroje, jak je stanoveno v této dohodě“.

      (50)  Viz tabulka 3.

      (51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

      (52)  Viz 112. bod odůvodnění.

      (53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

      (54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

      (55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

      (58)  Např. realizační cena dne 2. ledna 2014 činila 1,7340 EUR, dne 2. července 2014 činila 1,7680 EUR, dne 2. ledna 2015 bude činit 1,8105 EUR, dne 2. července 2015 bude činit 1,8530 EUR atd.

      (59)  Viz oddíl 2.3.3.4.

      (60)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

      (61)  Včetně příspěvků do Fondu pojištění vkladů a investic (dále jen „TEKE“).

      (62)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 128.

      (63)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

      (64)  Tabulky v plánu restrukturalizace předloženém dne 25. června 2014, s. 133.

      (65)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

      (66)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 136.

      (67)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 128.

      (68)  Výroční zpráva za rok 2012, pokud jde o údaje pro rok 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports
   Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 96, pokud jde o údaje pro rok 2014.

      (69)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 97.

      (70)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 149.

      (71)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

      (72)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

      (73)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

      (74)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 44.

      (75)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 147.

      (76)  Viz závazky v příloze, kapitola II.

      (77)  Viz závazky v příloze, kapitola II.

      (78)  Viz příloha, kapitola II.

      (79)  Viz příloha, kapitola II.

      (80)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

      (81)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

      (82)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

      (83)  Viz příloha, kapitola III, oddíl C.

      (84)  „Co se týká opčních listů vydaných fondem HFSF, je třeba jasně říci, že si Řecká republika vyžádá před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky Alpha Bank nebo jiného státního subjektu (včetně fondu HFSF) souhlas Evropské komise, aby mohla Evropská komise ověřit, zda předpokládaný zpětný odkup není v rozporu s požadavky na odměnu státu podle pravidel státní podpory.“

      (85)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8).

      (86)  64. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus.

      (87)  68. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus.

      (88)  Viz 35. bod odůvodnění.

      (89)  Viz 101. bod odůvodnění.

      (90)  Sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9).

      (91)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 (Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 7).

      (92)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

      (93)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

      (94)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40.

      (95)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

      (96)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 51.

      (97)  Viz rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, 41. bod odůvodnění.

      (98)  Uvádí se rovněž, že Řecko poskytlo bance Piraeus podporu na základě režimu podpory řeckých bank, který Komise povolila podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a taktéž prostřednictvím fondu HFSF, jehož zřízení bylo schváleno rozhodnutím Komise.

      (99)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

      (100)  Viz 41. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci NN 51/2008 Systém záruk pro banky v Dánsku (Úř. věst. C 273, 28.10.2008, s. 2).

      (101)  Viz 96. bod odůvodnění: vzniklé úroky se započítávají jako dodatečný příspěvek ze strany fondu HFSF, a snižují tudíž výši platby, kterou musel fond HFSF provést ve prospěch banky za účelem rekapitalizace na jaře 2013.

      (102)  Viz také oddíl 7.5.1.

      (103)  Teoretická cena bez upisovacího práva je obecně uznávaná tržní metoda vyčíslení efektu zředění při navýšení základního kapitálu.

      (104)  Viz 55. bod odůvodnění.

      (105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689

      (106)  Viz 68. bod odůvodnění.

      (107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

      (108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

      (109)  Viz 80. bod odůvodnění.

      (110)  Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2013 ve věci SA.34724 „Restrukturalizace skupiny Banco Comercial Português (BCP)“, dosud nezveřejněno.

      (111)  Viz tabulka 2.

      (112)  Viz bod 28 sdělení o restrukturalizaci a 320. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 5. dubna 2011 o opatřeních C 11/2009 (ex NN 53b/2008, NN 2/2010 a N 19/2010), která provedl nizozemský stát ve prospěch skupiny ABN AMRO NV (vytvořené po spojení společností Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N) (Úř. věst. L 333, 15.12.2011, s. 1).

      (113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

      (114)  Komise podotýká, že část potřeb banky v oblasti likvidity vyplývá z neobvyklé formy účasti fondu HFSF na první a druhé překlenovací rekapitalizaci a rovněž na rekapitalizaci na jaře 2013. Jako odměnu za svou účast převedl fond HFSF na banku místo hotovosti směnky EFSF. Banka drží velký objem střednědobých a dlouhodobých směnek EFSF, což zvyšuje její potřeby v oblasti financování v porovnání se situací, kdy by se rekapitalizace uskutečňovala vyplácením hotovosti. Tato část potřeb v oblasti likvidity neodráží nevhodný obchodní model nebo strukturu rozvahy. Jakmile budou směnky EFSF splatné, tyto potřeby automaticky zaniknou.

      (115)  Viz 116. bod odůvodnění.

      (116)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 132.

      (117)  Viz 52. bod odůvodnění.

      (118)  Viz 132. bod odůvodnění.

      (119)  Rozsah navrhovaného opatření týkajícího se vlastního příspěvku je nutno porovnat s velikostí banky před nabytím převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky BCP a převedených kyperských činností, a to z důvodů objasněných v oddíle 7.1.3.5.

      (120)  Vezme-li se v úvahu pouze skutečně vyplacená podpora, která poskytuje největší výhodu, a tudíž nejvíce narušuje hospodářskou soutěž, sníží se částka podpory na 19,4 % rizikově vážených aktiv banky.

      (121)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 35.

      (122)  Viz příloha, kapitola II.

      (123)  Viz 129. bod odůvodnění.

      PŘÍLOHA

         ZÁVAZKY ŘECKÉ REPUBLIKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS

      Řecká republika zajistí, aby banka prováděla plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014. Plán restrukturalizace vychází z makroekonomických předpokladů, které stanovila Evropská komise (dále jen „Komise“) v dodatku, jakož i z předpokladů týkajících se regulace.
      Řecká republika tímto poskytuje níže uvedené závazky (dále jen „závazky“), které jsou nedílnou součástí plánu restrukturalizace. Závazky zahrnují závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace (dále jen „závazky týkající se restrukturalizace“) a závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností.
      Závazky nabývají účinku ke dni přijetí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje plán restrukturalizace (dále jen „rozhodnutí“).
      Období restrukturalizace skončí dne 31. prosince 2018. Závazky platí během celého období restrukturalizace, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.
      Tento dokument se vykládá podle rozhodnutí v obecném rámci práva Unie a s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1).
      KAPITOLA I.   DEFINICE
      Pro účely závazků mají níže uvedené pojmy tento význam:
      (1)   Banka: Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti. Tento pojem proto zahrnuje celou skupinu Piraeus Bank se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami v Řecku a mimo Řecko, a to bankovními i nebankovními.
      (2)   Nabídka v bankovním sektoru zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky s přihlédnutím ke všem příslušným prvkům, zejména vykázanému zisku/ztrátě z transakce a snížení rizikově vážených aktiv v důsledku prodeje (v případě potřeby s úpravou o navýšení rizikově vážených aktiv v důsledku přetrvávajících finančních vazeb).
      (3)   Nabídka v pojistném odvětví zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky. Za nabídku zvyšující kapitál se automaticky považuje nabídka přesahující účetní hodnotu pojišťovací činnosti v účetnictví banky.
      (4)   Uzavření: datum převodu právního nároku na odprodávaný podnik na kupujícího.
      (5)   Odprodávané podniky: veškeré podniky a aktiva, k jejichž odprodeji nebo likvidaci se banka zavázala.
      (6)   Datum účinnosti: datum přijetí rozhodnutí.
      (7)   Konec období restrukturalizace: 31. prosinec 2018.
      (8)   Zahraniční aktiva nebo jiná než řecká aktiva: aktiva související s činnostmi klientů mimo Řecko, a to bez ohledu na zemi, kde jsou aktiva zaúčtována. Do této definice například nespadají aktiva zaúčtovaná v Lucembursku, která však souvisejí s činnostmi klientů v Řecku. Naopak aktiva zaúčtovaná v Lucembursku nebo Řecku, která souvisejí s činnostmi klientů v jiných zemích jihovýchodní Evropy, se považují za zahraniční aktiva a spadají do této definice.
      (9)   Zahraniční podniky: zahraniční bankovní a nebankovní dceřiné společnosti a pobočky banky.
      (10)   Zahraniční dceřiné společnosti: veškeré bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky mimo Řecko.
      (11)   Bankovní činnosti v Řecku: bankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.
      (12)   Nebankovní činnosti v Řecku: nebankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.
      (13)   Řecké dceřiné společnosti: veškeré řecké bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky.
      (14)   Kontrolní správce: jedna či více fyzických nebo právnických osob nezávislých na bance, které schválila Komise a které jmenovala banka; povinností kontrolního správce je sledovat dodržování závazků ze strany banky.
      (15)   Kupující: jedna nebo více fyzických nebo právnických osob, které zcela nebo částečně získají odprodávaný podnik.
      (16)   Prodej: prodej veškerých podílů v držení banky, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.
      Pro účely závazků zahrnuje jednotné číslo i číslo množné (a naopak), není-li v závazcích stanoveno jinak.
      KAPITOLA II.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE RESTRUKTURALIZACE

                  (1)

                     Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na […].

                  (2)

                     Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na […].

                  (3)

                     Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady (2) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou v roce 2017 činit nejvýše 1 200 milionů EUR. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na […] milionů EUR.

                  (4)

                     Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) […].

                  (5)

                     Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k celkovým vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše […]. […]

                  (6)

                     Tempo růstu hrubých úvěrů u bankovních činností v Řecku: Tempo růstu hrubých úvěrů nesmí být vyšší než tempo růstu trhu podle údajů řecké centrální banky, ledaže je tempo růstu trhu nižší než odhady Komise (viz dodatek), z nichž plán restrukturalizace vychází. V tomto případě lze omezení týkající se růstu úvěrů revidovat s přihlédnutím k makroekonomickým podmínkám a hospodářské soutěži v řeckém bankovním sektoru. Tento závazek se sleduje ročně.

                  (7)

                     Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující nižší z těchto hodnot: i) […] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti podle výpočtu k 31. prosinci 2012, nebo ii) […] milionů EUR celkem pro všechny zahraniční dceřiné společnosti (kumulativně v období od 30. června 2013 do 30. června 2018). Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace […].

                  (8)

                     Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Řecké orgány se zavazují, že k 30. červnu 2018 bude banka splňovat nejméně jednu z těchto dvou podmínek:

                              (a)

                              celková velikost portfolia zahraničních aktiv se sníží na maximálně […] miliard EUR. Pokud se banka podílí na […], zvýší se tento strop ve výši […] miliard EUR na […] miliard EUR;

                              (b)

                              banka odprodala […]

                              (8.1.)

                              […]

                              (8.2.)

                              […]

                  (9)

                  Prodej […]: […]

                  (10)

                     Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do […], zatímco portfolio nekotovaných cenných papírů bude odprodáno do […]: tato portfolia zahrnují veškeré kapitálové investice vyšší než […] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na účasti v zahraničních dceřiných společnostech ani na investice do těchto subjektů:
                  […].

                  (11)

                  Aby byl uskutečněný prodej v souladu se závazky týkajícími se prodeje nebo odprodeje obsaženými v tomto dokumentu, Řecká republika se zavazuje, že:

                              (a)

                              kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn;

                              (b)

                              za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Piraeus (3);

                              (c)

                              po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv.

                  (12)

                     Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.
                  Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry): […]

                  (13)

                     Omezení platů: Do […] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než […]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013.

            KAPITOLA III.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE SPRÁVY A ŘÍZENÍ SPOLEČNOSTI A OBCHODNÍCH ČINNOSTÍ – PRODLOUŽENÍ A ZMĚNY

                  (1)

                  Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018.

                  (2)

                  Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení.

         Oddíl A.   Vytvoření efektivní a přiměřené vnitřní organizace

                  (3)

                  Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky.

                  (4)

                  Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Helénským fondem finanční stability (HFSF).

                  (5)

                  Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností.

                  (6)

                  Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace.

                  (7)

                  Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií.

         Oddíl B.   Obchodní praktiky a sledování rizik

         Obecné zásady

                  (8)

                  Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku.

                  (9)

                  Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku.

         Zvláštní ustanovení

                  (10)

                  Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 8 až 18 kapitoly III závazků.

                  (11)

                  Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci.

                  (12)

                  Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky.

                  (13)

                  Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu.

                  (14)

                  Poskytování úvěrů (4) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Piraeus a jiných bank (5) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (6). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky.

                  (15)

                  Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[…] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o […] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na […] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

                  (16)

                  Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik.

                  (17)

                  U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci.

                  (18)

                  Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím.

         Ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky

                  (19)

                  Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky.

                  (20)

                  V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu.

                  (21)

                  Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik.

                  (22)

                  Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU).

                  (23)

                  Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (7) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (8)) nesmí být vyšší než nová produkce celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry.

                  (24)

                  Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[…]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[…]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit.

                  (25)

                  Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[…] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[…] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o […] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na […] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

                  (26)

                  Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků.

         Oddíl C:   Jiná omezení

                  (27)

                     Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:

                              (a)

                              Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení.

                              (b)

                              Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci.

                              (c)

                              Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje.

                  (28)

                     Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (9).

                              (i)

                                 Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže.

                              (ii)

                                 Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:

                                          (a)

                                          kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[…] %] velikosti rozvahy (10) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (11), a

                                          (b)

                                          kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[…]%] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti.

                              (iii)

                                 Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje.

                  (29)

                     Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny.

            KAPITOLA IV.   KONTROLNÍ SPRÁVCE

                  (1)

                  Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků.

                  (2)

                  Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků.

                  (3)

                  Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu.

               Generální tajemnice

            Christina PAPAKONSTANTINOU

         (1)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst L 83, 27.3.1999, s. 1).

         (2)  Včetně příspěvku fondu TEKE.

         (3)  To se nevztahuje na prodej nemovitostí, kdy v tomto případě může banka poskytnout kupujícímu financování, je-li tento nový úvěr poskytnut v souladu s obezřetnými úvěrovými postupy. Za účelem ověření souladu se závazkem týkajícím se snižování jiných než řeckých aktiv se vezmou v úvahu veškeré nové úvěry spadající do definice jiných než řeckých aktiv.

         (4)  Pro účely tohoto závazku se pojem „úvěry“ vykládá v širokém slova smyslu jako jakýkoli druh financování, například úvěrová facilita, záruka atd.

         (5)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „jiné banky“ odkazuje na jakoukoli banku – finanční instituci na světě.

         (6)  Pro objasnění se uvádí, že se tento závazek vztahuje na všechny vypůjčovatele, včetně soukromých bankovních klientů.

         (7)  Pro objasnění se uvádí, že nová produkce úvěrů zahrnuje rovněž prodloužení stávajících úvěrů a jejich restrukturalizaci.

         (8)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „roční % stavu v roce R–1“ odkazuje na novou produkci jako procentní podíl stavu na konci předchozího roku. Částkou rizikově vážených aktiv je částka na konci roku.

         (9)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku je z jeho působnosti vyloučeno podnikání využívající soukromý/rizikový kapitál banky. V této souvislosti předloží banka Komisi oficiální žádost, která obsahuje obchodní plán tohoto subjektu.

         (10)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku se velikost rozvahy rovná celkovým aktivům banky.

         (11)  Pro objasnění se uvádí, že je-li získán souhlas Komise se zrušením zákazu akvizic podle podbodu i) bodu 28 kapitoly III závazků, vypočítá se rozvaha banky ke dni účinnosti závazků tak, aby zahrnovala rovněž aktiva nabytých subjektů nebo aktiva získaná ke dni akvizice.

         Dodatek

            Makroekonomické prognózy pro řecké domácí operace

                     Roční růst v %
                     (není-li stanoveno jinak)

                     2012

                     2013

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017

                     Reálný HDP

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     Nominální růst úvěrů v Řecku

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     Deflátor HDP

                     –0,8

                     –1,1

                     –0,4

                     0,4

                     1,1

                     1,3

                     1,3

                     Ceny nemovitostí

                     –11,7

                     –10

                     –5

                     0

                     2

                     3,5

                     Nominální disponibilní příjem domácností

                     –8,8

                     –9,5

                     –0,3

                     –0,4

                     2,6

                     3,6

                     –4,5

                     Vklady soukromého sektoru

                     –7

                     1,3

                     1

                     3,4

                     5

                     5

                     16,6

                     Nezaměstnanost (v %)

                     24,2

                     27

                     26

                     24

                     21

                     18,6

                     Sazba refinancování ze strany ECB (v %)

                     0,75

                     0,5

                     0,5

                     1

                     1,5

                     1,75

                     Špička vzniku nesplácených půjček

                     2. pololetí roku 2014

                     Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %)

                     0,24

                     0,43

                     0,75

                     1,25

                     1,80

                     Přístup na kapitálové trhy – repo operace

                     ANO – žádné omezení

                     Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné

                     ANO – až do výše 500 milionů EUR každý

                     ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý

                     ANO – žádné omezení