title: 2009/41/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 19. ledna 2009 o jmenování rakouského člena Výboru regionů

text:
               21.1.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 16/12

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 19. ledna 2009
   o jmenování rakouského člena Výboru regionů
   (2009/41/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh rakouské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po úmrtí pana Jörga HAIDERA se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován:
   pan Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 19. ledna 2009.

            Za Radu

            předseda

         P. GANDALOVIČ

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o Příručce přeshraniční policejní spolupráce [SCH/Com-ex (98) 52]

text:
Důležité právní upozornění

|

41998D0052

Úřední věstník L 239 , 22/09/2000 S. 0408 - 0408

		Rozhodnutí výkonného výboruze dne 16. prosince 1998o Příručce přeshraniční policejní spolupráce[SCH/Com-ex (98) 52]VÝKONNÝ VÝBOR,s ohledem na článek 132 prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě,s ohledem na čl. 2 odst. 3, články 3, 7, 39, 40, 41, 46, 47 a 92 uvedené úmluvy,ROZHODL TAKTO:1. Přijímá se Příručka přeshraniční policejní spolupráce [SCH/I (98) 90 [1]] ve znění obsaženém v příloze. Zrušuje se prohlášení výkonného výboru ze dne 29. června 1995 [dokument SCH/Com-ex (95) decl. 2].2. Schengenská příručka policejní spolupráce při udržování veřejného pořádku a bezpečnosti [dokument SCH/I (97)36 rev. 5] se stává součástí Příručky přeshraniční policejní spolupráce. Zrušuje se rozhodnutí výkonného výboru ze dne 24. června 1997 [dokument SCH/Com-ex (97)6 rev. 2].3. Smluvní státy zahrnou Příručku přeshraniční policejní spolupráce do svých vnitrostátních pokynů a předají ji svým policejním službám k provedení.4. Schengenský sekretariát tuto příručku, která má podobu souboru volných listů, neustále aktualizuje. Smluvní strany proto nepřetržitě informují generální sekretariát o jakýchkoli změnách ve svých vnitrostátních listech.5. Úřadující předsednictví konzultuje každých šest měsíců státy k případné potřebě aktualizace obecné části příručky a provádí tyto aktualizace.6. Předsednictví poskytne tuto příručku pro informaci Evropské unii.V Berlíně dne 16. prosince 1998.PředsedaC. H. Schapper[1] Dokument s omezeným přístupem.--------------------------------------------------


title: 2008/657/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 24. července 2008 o jmenování jednoho německého člena a jednoho německého náhradníka Výboru regionů

text:
               12.8.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 215/3

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 24. července 2008
   o jmenování jednoho německého člena a jednoho německého náhradníka Výboru regionů
   (2008/657/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh německé vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

               (2)

               Po odstoupení pana Gerolda WUCHERPFENNIGA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po jmenování pana Klause ZEHA členem se uvolnilo jedno místo náhradníka,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010:

               a)

               jako člen:

                           —

                           pan Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (změna mandátu)

                     a

               b)

               jako náhradník:

                           —

                           pan Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Bruselu dne 24. července 2008.

            Za Radu

            předseda

         B. HORTEFEUX

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2009 , kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v souvislosti s projektem Ovoce do škol

text:
               19.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/99

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 18. prosince 2009,
   kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v souvislosti s projektem „Ovoce do škol“
   (2009/986/EU)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Za účelem úspěšného provedení projektu „Ovoce do škol“, který byl zaveden nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), ve znění nařízení Rady (ES) č. 13/2009 (2), dále jen projekt „Ovoce do škol“, by Komise měla být schopna získávat technické poradenství od skupiny odborníků v oblasti výživy, epidemiologie, veřejného zdraví a podpory zdraví, etologie a společenských věd a v hodnocení.

               (2)

               Proto je nutné zřídit skupinu nezávislých odborníků a vymezit její úkoly a strukturu.

               (3)

               Skupina odborníků by měla Komisi poskytovat odborné znalosti v celé řadě oblastí spojených s prováděním, sledováním a s hodnocením projektu „Ovoce do škol“. Skupina odborníků by měla Komisi rovněž pomáhat s vypracováním zprávy podle čl. 184 odst. 5 nařízení (ES) č. 1234/2007.

               (4)

               Členové skupiny odborníků by měli být jmenováni za svou osobu a radit Komisi nezávisle. Členové skupiny odborníků by měli disponovat dalšími odbornými vědomostmi a nejen vědeckými, ale i praktickými znalostmi. Skupina odborníků by měla být složena tak, aby bylo rozdělení přiměřené ze zeměpisného hlediska Evropské unie.

               (5)

               Zástupce Komise ve skupině odborníků by měl být oprávněn pozvat odborníky nebo pozorovatele se zvláštní odbornou způsobilostí v souvislosti s určitým tématem, aby se zúčastnili práce skupiny.

               (6)

               Měla by být stanovena pravidla týkající se zveřejňování informací členy skupiny odborníků, aniž by byly dotčeny bezpečnostní předpisy Komise uvedené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (3).

               (7)

               Osobní údaje týkající se členů skupiny odborníků by měly být zpracovávány podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Skupina odborníků pro technické poradenství v souvislosti s projektem „Ovoce do škol“
   Zřizuje se skupina odborníků pro technické poradenství v souvislosti s projektem „Ovoce do škol“, dále jen „skupina odborníků“.
   Článek 2
   Úkoly
   Úkolem skupiny odborníků je pomáhat Komisi při:

               a)

               provádění, sledování a hodnocení projektu „Ovoce do škol“ zavedeného nařízením (ES) č. 1234/2007, dále jen projekt „Ovoce do škol“, prostřednictvím poradenství;

               b)

               vypracování zprávy podle čl. 184 odst. 5 nařízení (ES) č. 1234/2007.

         Článek 3
   Konzultace
   1.   Komise může se skupinou odborníků konzultovat jakékoli záležitosti týkající se provádění projektu „Ovoce do škol“.
   2.   Předseda skupiny odborníků může Komisi upozornit na to, že v určité otázce je vhodné skupinu konzultovat.
   Článek 4
   Členství – jmenování členů
   1.   Skupina odborníků se skládá z deseti členů. Měla by být složena tak, aby bylo rozdělení přiměřené ze zeměpisného hlediska Evropské unie.
   2.   Komise jmenuje členy skupiny odborníků, kteří:

               a)

               jsou odborníky v oblasti výživy, epidemiologie, veřejného zdraví a podpory zdraví, etologie a společenských věd a v hodnocení;

               b)

               mají odbornou způsobilost k tomu, aby Komisi poskytovali poradenství v souvislosti s prováděním, sledováním a s hodnocením projektu „Ovoce do škol“, a kteří

               c)

               odpověděli na výzvu k vyjádření zájmu.

         3.   Komise může rovněž vytvořit seznam kandidátů, kteří nemohli být jmenováni jako stálí členové skupiny odborníků i přesto, že byli během výběrového řízení považováni za vhodné kandidáty na členství ve skupině odborníků. Tento seznam lze využít ke jmenování náhradních členů skupiny odborníků.
   4.   Členové skupiny odborníků jsou jmenováni za svou osobu a radí Komisi nezávisle na vnějších vlivech.
   5.   Členové skupiny jsou jmenováni na tříleté funkční období, které lze prodloužit, a nemohou zastávat svoji funkci déle než po tři po sobě následující období. Ve funkci zůstávají, dokud nejsou nahrazeni v souladu s článkem 6, nebo do konce svého funkčního období.
   6.   Členové, kteří již nejsou schopni účinně přispívat k práci odborné skupiny, kteří odstoupí nebo kteří již nesplňují podmínky uvedené v odstavci 4 tohoto článku nebo v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie, mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni.
   7.   Členové učiní každý rok písemné prohlášení, že se zavazují jednat ve veřejném zájmu, a také prohlášení, v němž uvedou, zda existuje či neexistuje zájem, který by mohl bránit jejich nezávislosti. Před každým jednáním rovněž informují o každém zvláštním zájmu, který lze považovat za ohrožující jejich nezávislost v souvislosti s body programu.
   8.   Jména členů a náhradníků, kteří jsou uvedeni na seznamu podle odstavce 3, se zveřejní na internetové stránce generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a v rejstříku skupin odborníků. Tato jména se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
   Článek 5
   Fungování skupiny
   1.   Skupina odborníků si z řad svých členů prostou většinou zvolí předsedu a dva místopředsedy.
   2.   Jednání skupiny odborníků se může zúčastnit zástupce Komise. Zástupce Komise může pozvat odborníky nebo pozorovatele se zvláštní odbornou způsobilostí v souvislosti s určitým tématem na programu jednání, aby se práce skupiny odborníků zúčastnili.
   3.   Informace získané v rámci účasti na jednání skupiny odborníků nesmí být vyzrazeny, pokud je Komise názoru, že se týkají důvěrných skutečností.
   4.   Skupina odborníků obvykle zasedá v prostorách Komise, a to v souladu s postupy a rozvrhem stanovenými Komisí. Komise zabezpečuje sekretářské služby. Jednání skupiny odborníků se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.
   5.   Skupina odborníků přijme svůj jednací řád prostou většinou na základě vzorového jednacího řádu přijatého Komisí (5).
   6.   Komise může na internetu zveřejnit program, zápisy, shrnutí, závěr nebo část závěru nebo pracovní dokument skupiny odborníků v původním jazyce dotyčného dokumentu.
   Článek 6
   Výdaje na zasedání
   1.   V souladu s platnými pravidly Komise pro poskytování náhrad externím odborníkům uhradí Komise členům a odborníkům cestovní výdaje a případně též výdaje na pobyt, které souvisejí s činností skupiny odborníků.
   2.   Členům, odborníkům a pozorovatelům nepřísluší za poskytované služby odměna.
   3.   Výdaje na zasedání se hradí v mezích ročního rozpočtu, který přidělí příslušné útvary Komise.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. prosince 2009.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 5, 9.1.2009, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (5)  Příloha III dokumentu SEK(2005) 1004 ze dne 27. července 2005.


title: 2008/532/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/168

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 24. dubna 2007
   o uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005
   (2008/532/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na roční účetní závěrku Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005 (1),
   s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi úřadu (2),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (4), a zejména na článek 44 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a zejména na článek 94 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0112/2007),

               1.

               konstatuje, že roční účetní závěrka Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtové roky 2004 a 2005 má tuto podobu:
               Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2005

                           (v tis. EUR)

                           2005

                           2004

                           Provozní příjmy

                           27 405

                           20 591

                              Celkové provozní příjmy

                              27 405

                              20 591

                           Administrativní výdaje

                           Výdaje na zaměstnance

                           -13 012

                           -7 564

                           Výdaje na nemovitosti a související výdaje

                           -3 627

                           -4 192

                           Další výdaje (včetně výdajů na konsolidované subjekty ES)

                           -2 205

                           -1 263

                           Odpisy a snížení hodnoty konsolidovaných subjektů

                           - 603

                           - 333

                           Provozní náklady (včetně výdajů na konsolidované subjekty ES)

                           -8 413

                           -6 431

                              Celkové provozní náklady

                              -27 674

                              -19 783

                              Provozní zisk/(ztráta)

                           - 761

                           808

                           Příjmy z finančních operací

                           —

                           0

                           Výdaje na finanční operace

                           - 7

                           - 7

                                 Zisk/(ztráta) z finančních operací

                           - 7

                           - 6

                                 Stávající zisk/(ztráta)

                           - 768

                           802

                           Výjimečné příjmy

                           Výjimečné výdaje

                           —

                           - 27

                                 Výjimečný zisk/(ztráta)

                           —

                           - 27

                           Výsledek za daný rozpočtový rok

                           - 768

                           775

                              Pozn.: Změny v celkových částkách jsou způsobeny zaokrouhlením.

                              Zdroj: Údaje poskytnuté úřadem. Tato tabulka podává souhrnný přehled údajů uvedených v roční účetní závěrce úřadu.

               2.

               schvaluje uzavření účtů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2005;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí výkonnému řediteli Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 266, 31.10.2006, s. 22.

      (2)  Úř. věst. C 312, 19.12. 2006, s. 42.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2006/969/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011)

text:
               30.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 391/19

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 18. prosince 2006
   o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011)
   (2006/969/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pro podporu a zajištění hospodářského růstu a dobrých životních podmínek občanů v Evropě je nezbytné vyvinout na vnitrostátní a evropské úrovni společně úsilí v oblasti výzkumu a odborné přípravy.

               (2)

               Sedmý rámcový program by měl doplňovat další akce EU v oblasti výzkumné politiky, které jsou nezbytné pro provádění Lisabonské strategie, zejména akce v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zaměstnanosti a životního prostředí.

               (3)

               Sedmý rámcový program vychází z úspěchů předchozího rámcového programu, pokud jde o vytvoření evropského výzkumného prostoru, a navazuje na ně při rozvoji evropské znalostní ekonomiky a společnosti.

               (4)

               Zelená kniha „Směrem k evropské strategii pro bezpečnost zásobování energií“ klade důraz na přínos jaderné energie při snižování emisí skleníkových plynů a při snižování závislosti Evropy na dovážené energii.

               (5)

               Komise dne 24. srpna 2005 předložila, spolu se svými připomínkami, závěry externího hodnocení provádění a výsledků činností Společenství v této oblasti za pět let předcházejících tomuto hodnocení.

               (6)

               S ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2004, kterým se mění směrnice pro jednání o mezinárodním termojaderném experimentálním reaktoru (ITER), by realizace ITER v Evropě v rámci širšího přístupu k energii z jaderné syntézy měla být hlavním bodem činností týkajících se výzkumu jaderné syntézy v rámci sedmého rámcového programu.

               (7)

               Provádění sedmého rámcového programu může vést k zakládání společných podniků ve smyslu článků 45 až 51 Smlouvy.

               (8)

               Výzkumné činnosti, jež sedmý rámcový program podporuje, by měly dodržovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie. Přihlíží se a bude se přihlížet ke stanoviskům Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích.

               (9)

               Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finačním řízení (3).

               (10)

               Je důležité zajistit řádné finanční řízení sedmého rámcového programu a jeho co nejúčinnější a uživatelsky vstřícné provádění, jakož i snadný přístup pro všechny účastníky.

               (11)

               V sedmém rámcovém programu by měla být věnována náležitá pozornost úloze žen ve vědě a výzkumu s cílem posílit jejich aktivní roli ve výzkumu.

               (12)

               Společné výzkumné středisko by mělo přispívat k poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatele, pokud jde o vytváření, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství. V tomto ohledu je užitečné, že Společné výzkumné středisko i nadále funguje jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko EU v oblastech své specifické odborné způsobilosti.

               (13)

               Mezinárodní a celosvětový rozměr evropských výzkumných činností je důležitý pro vzájemný prospěch. Sedmý rámcový program by měl být otevřen účasti zemí, které za tím účelem uzavřely nezbytné dohody, a rovněž by měl být na úrovni projektů a na základě vzájemného prospěchu otevřen účasti subjektům ze třetích zemí a subjektům mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci.

               (14)

               Sedmý rámcový program by měl přispět k rozšíření Evropské unie tím, že kandidátským zemím poskytne vědeckou a technologickou podporu pro provádění acquis Společenství a pro jejich začlenění do evropského výzkumného prostoru.

               (15)

               Měla by být přijata vhodná opatření, aby se zamezilo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (4), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (5) a s nařízením Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (6).

               (16)

               Výbor pro vědu a techniku byl konzultován Komisí a zaujal stanovisko,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Přijetí sedmého rámcového programu
   Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2011 se přijímá víceletý rámcový program v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (dále jen „sedmý rámcový program“).
   Článek 2
   Cíle
   1.   Sedmý rámcový program sleduje obecné cíle stanovené v článku 1 a čl. 2 písm. a) Smlouvy a současně přispívá k vytváření znalostní společnosti, přičemž vychází z evropského výzkumného prostoru.
   2.   Sedmý rámcový program zahrnuje činnosti Společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, mezinárodní spolupráce, šíření technických informací a jejich využívání, jakož i v oblasti odborné přípravy, které mají být stanoveny ve dvou zvláštních programech.
   První zvláštní program zahrnuje:

               a)

               výzkum energie z jaderné syntézy s cílem vývoje technologie pro bezpečný, udržitelný a hospodářsky životaschopný zdroj energie, který je šetrný k životnímu prostředí;

               b)

               jaderné štěpení a radiační ochranu s cílem zvýšit především bezpečnost, účinnost zdrojů a nákladovou efektivnost jaderného štěpení a dalšího využití záření v průmyslu a lékařství.

         Druhý zvláštní program zahrnuje činnosti Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie.
   3.   Hlavní rysy těchto zvláštních programů jsou uvedeny v příloze I.
   Článek 3
   Maximální celková částka a podíly pro jednotlivé programy
   1.   Maximální celková částka na provádění sedmého rámcového programu na období od roku 2007 do roku 2011 činí 2 751 milionů EUR. Tato částka se rozdělí takto (v milionech EUR):

               Výzkum energie z jaderné syntézy (7)

               1 947

               Jaderné štěpení a radiační ochrana

               287

               Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska

               517

         2.   Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v sedmém rámcovém programu jsou stanovena v příloze II.
   Článek 4
   Ochrana finančních zájmů Společenství
   Pokud jde o akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisu Společenství, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě sedmého rámcového programu, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty Evropskou unií spravované.
   Článek 5
   Základní etické zásady
   Všechny výzkumné činnosti v rámci sedmého rámcového programu jsou prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
   Článek 6
   Sledování, vyhodnocování a přezkum
   1.   Komise nepřetržitě a systematicky sleduje provádění sedmého rámcového programu a jeho zvláštních programů a pravidelně podává zprávy a informuje o výsledcích tohoto sledování.
   2.   Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků průběžné hodnocení sedmého rámcového programu a jeho zvláštních programů, které bude založeno na vědeckých důkazech a na hodnocení šestého rámcového programu po jeho skončení. Toto hodnocení se zaměří na kvalitu probíhajících výzkumných činností, jakož i na kvalitu provádění a řízení a na pokrok při plnění stanovených cílů.
   3.   Po skončení sedmého rámcového programu dá Komise podnět k provedení externí hodnocení odůvodnění, provádění a výsledků programu nezávislými odborníky.
   Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
   Článek 7
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 18. prosince 2006.

            Za Radu

            předseda

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Stanovisko ze dne 15. června 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

      (3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (7)  Z předpokládané částky na výzkum energie z jaderné syntézy bude nejméně 900 milionů EUR vyhrazeno na jiné činnosti, než je výstavba ITER, uvedené v příloze I.

      PŘÍLOHA I
      VĚDECKÉ A TECHNOLOGICKÉ CÍLE, TÉMATA A ČINNOSTI
      ÚVOD
      Sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy je rozdělen do dvou částí, které odpovídají „nepřímým“ akcím pro výzkum energie z jaderné syntézy a pro jaderné štěpení a radiační ochranu a „přímým“ výzkumným činnostem Společného výzkumného střediska.
      I.A.   VÝZKUM ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
      Cíl
      Vývoj znalostní základny pro ITER a jeho realizace je hlavním krokem na cestě k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné.
      Odůvodnění
      Zásobování Evropy energií v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu má vážné nedostatky. Především je zapotřebí přijmout opatření k řešení otázek bezpečnosti zásobování, změny klimatu a udržitelného rozvoje a přitom zajistit, aby nebyl ohrožen budoucí hospodářský růst.
      Vedle úsilí, jež EU vyvíjí v oblasti výzkumu obnovitelných energií, by mohla jaderná syntéza za několik desetiletí, po proniknutí komerčních reaktorů fungujících na principu jaderné syntézy na trh, zásadním způsobem přispět k uskutečnění udržitelného a bezpečného zásobování EU energií. Její úspěšný vývoj by zajistil energii, která je bezpečná, udržitelná a šetrná k životnímu prostředí. Dlouhodobým cílem evropského výzkumu jaderné syntézy, který zahrnuje všechny činnosti v oblasti jaderné syntézy v členských státech a přidružených třetích zemích, je společné vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které splňují tyto požadavky a jsou hospodářsky životaschopné, a to přibližně za třicet nebo třicet pět let a podle technologického a vědeckého pokroku.
      První prioritou strategie pro dosažení tohoto dlouhodobého cíle je výstavba ITER (hlavního experimentálního zařízení, které bude demonstrovat vědeckou a technickou proveditelnost získávání energie z jaderné syntézy) a poté výstavba DEMO, „demonstrační“ elektrárny na principu jaderné syntézy. Současně s tím proběhne dynamický program na podporu výzkumu a vývoje pro ITER a na podporu vývoje materiálů pro jadernou syntézu, technologií a fyziky nezbytných pro DEMO. Do tohoto programu byl měl být zapojen evropský průmysl, sdružení pro jadernou syntézu a třetí země, zejména smluvní strany dohody o ITER.
      Činnosti
      1)   Realizace ITER
      Tento úkol zahrnuje činnosti pro společnou realizaci ITER (jako mezinárodní výzkumné infrastruktury), zejména pokud jde o přípravu lokality, založení organizace ITER a společného evropského podniku pro ITER, řízení a personální obsazení, všeobecnou technickou a správní podporu, vybavení a zařízení a podporu projektu během výstavby.
      2)   Výzkum a vývoj při přípravě provozu ITER
      V rámci cíleného programu v oblasti fyziky a technologie se využijí důležité nástroje a zdroje v programu jaderné syntézy, např. JET a další stávající, budoucí nebo budovaná zařízení pro magnetické udržení (tokamaky, stelarátory, RFP). Tento program zhodnotí zvláštní klíčové technologie ITER, sjednotí jednotlivé projektové možnosti pro ITER a prostřednictvím experimentálních a teoretických činností připraví provoz ITER.
      3)   Technologické činnosti při přípravě DEMO
      Tyto činnosti zahrnují dynamický vývoj materiálů a klíčové technologie pro jadernou syntézu, včetně ochranných krytů, a sestavení specializovaného týmu zaměřeného na přípravu projektu „International Fusion Materials Irradiation Facility (IFMIF)“ (Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu), který prověří způsobilost materiálů pro DEMO. Mezi tyto činnosti budou patřit zkoušky ozařování a modelování materiálů, studie koncepčních návrhů pro DEMO a studie bezpečnosti, environmentálních a socioekonomických aspektů energie z jaderné syntézy.
      4)   Výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobějším horizontu
      Tyto činnosti budou zahrnovat další vývoj zdokonalených koncepcí schémat magnetického udržení s případnými výhodami pro elektrárny na principu jaderné syntézy (se zaměřením na dokončení výstavby stelarátoru W7-X), teorii a modelování s cílem plně porozumět chování plazmy při jaderné syntéze a koordinovat činnosti členských států v oblasti civilního výzkumu inerciálního udržení v rámci pokračujících kontaktů.
      5)   Lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava
      S ohledem na okamžité a střednědobé potřeby ITER a za účelem dalšího vývoje v oblasti jaderné syntézy budou pokračovat iniciativy s cílem zajistit, aby byl k dispozici dostatečný počet vhodných lidských zdrojů s ohledem na rozsah kvalifikací a vysokou úroveň odborné přípravy a zkušeností, zejména v souvislosti s fyzikou a inženýrstvím jaderné syntézy.
      6)   Infrastruktury
      Jedním z prvků nových výzkumných infrastruktur se silným evropským rozměrem bude výstavba ITER, mezinárodního výzkumného projektu v oblasti energie z jaderné syntézy.
      7)   Proces transferu technologií
      ITER bude vyžadovat nové a pružnější organizační struktury, které umožní rychlý transfer jím dosažených inovací a technologického pokroku do průmyslu, aby mohly být splněny úkoly, které umožní vyšší konkurenceschopnost evropského průmyslu.
      I.B.   JADERNÉ ŠTĚPENÍ A RADIAČNÍ OCHRANA
      Cíl
      Vytvoření řádné vědecké a technické základny za účelem urychlení konkrétního pokroku pro bezpečnější nakládání s radioaktivním odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, zvýšení zejména bezpečnosti, efektivnosti zdrojů a nákladové efektivnosti jaderné energie a zajištění pevného a sociálně přijatelného systému ochrany člověka a životního prostředí proti vlivům ionizujícího záření.
      Odůvodnění
      Jaderná energie slouží v současné době k výrobě jedné třetiny veškeré elektrické energie, která se spotřebuje v EU, a jako nejvýznamnější zdroj elektrické energie v pásmu základního zatížení, jenž při chodu jaderné elektrárny nevypouští CO2, představuje důležitou součást diskuse o prostředcích boje proti změně klimatu a snížení závislosti Evropy na dovážené energii. Evropské odvětví jaderné energie jako celek ztělesňuje využití nejmodernější technologie a poskytuje vysoce kvalifikovaná pracovní místa pro několik stovek tisíc osob. Pokročilejší jaderná technologie by mohla poskytnout zásadní zlepšení účinnosti a využití zdrojů a zároveň zajistit dokonce ještě vyšší úroveň bezpečnosti a produkovat méně odpadu než současné technologie. Existují však vážné obavy spojené s dalším využitím tohoto zdroje energie v EU.
      Je neustále potřeba vyvíjet úsilí, aby až dosud vynikající úroveň jaderné bezpečnosti ve Společenství byla i nadále zajištěna, přičemž zlepšení radiační ochrany zůstává prioritní oblastí. Klíčové otázky, jimiž je provozní bezpečnost reaktoru a nakládání s odpady dlouhým poločasem rozpadu, se řeší během nepřetržité práce na technické úrovni, nicméně je třeba zohlednit i politické a společenské mínění o těchto otázkách. Při jakémkoli využití záření v průmyslu i v lékařství je hlavní zásadou ochrana člověka a životního prostředí. Pro všechny tematické oblasti, o kterých zde má být pojednáno, je příznačný prvořadý zájem o zajištění vysokého stupně bezpečnosti. Jasně zjistitelné potřeby týkající se dostupnosti výzkumných infrastruktur a odborných znalostí existují rovněž ve všech oblastech jaderné vědy a jaderného inženýrství. Kromě toho jsou jednotlivé technické oblasti spojeny prostřednictvím klíčových průřezových témat, jako jsou jaderný palivový cyklus, chemie prvků aktiniové řady, analýza rizik a posouzení bezpečnosti a dokonce otázky týkající se společnosti a správy věcí veřejných.
      Výzkum bude rovněž nezbytný pro nalezení nových vědeckých a technologických příležitostí a pro pružnou reakci na nové politické potřeby, které vzniknou v průběhu sedmého rámcového programu.
      Činnosti
      1)   Nakládání s radioaktivními odpady
      Výzkumné a vývojové činnosti zaměřené na veškeré zbývající klíčové aspekty ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu do úložišť v hlubinných geologických formacích a případně demonstrace technologií a bezpečnosti a podpora vypracování společného evropského stanoviska k hlavním otázkám týkajícím se nakládání s odpadem a jeho ukládání. Výzkum oddělování a transmutace nebo dalších koncepcí zaměřených na omezení množství nebo rizika odpadu určeného k uložení.
      2)   Reaktorové systémy
      Výzkum za účelem podpory nepřetržitého bezpečného provozování všech důležitých druhů stávajících reaktorových systémů (včetně zařízení jaderného palivového cyklu) zohledňující nové výzvy, jako je prodloužení životnosti a vývoj nových pokročilých metod posuzování bezpečnosti (jak z technického hlediska, tak z hlediska lidského faktoru), včetně zohlednění závažných havárií, a za účelem posouzení potenciálních a bezpečnostních aspektů a aspektů nakládání s odpadem budoucích reaktorových systémů v krátkodobém a střednědobém horizontu, čímž bude zachována vysoká úroveň bezpečnosti, které již bylo v EU dosaženo, a výrazně zlepšeno dlouhodobé nakládání s radioaktivním odpadem.
      3)   Radiační ochrana
      Výzkum zaměřený zejména na rizika spojená s nízkými dávkami záření, na lékařské využití a na řízení nehod, prováděný za účelem vytvoření vědecké základny pro silný, vyrovnaný a sociálně přijatelný systém ochrany, který nebude nadmíru omezovat prospěšné a široce rozšířené využití záření v lékařství a průmyslu. Výzkum prováděný za účelem minimalizace dopadu jaderného a radiologického terorismu a zneužití jaderného materiálu.
      4)   Infrastruktury
      Podpora dostupnosti a spolupráce výzkumných infrastruktur, jako jsou zařízení pro testování materiálů, podzemní výzkumné laboratoře, radiobiologická zařízení a tkáňové banky, nezbytných k zachování vysoké technické úrovně, vysokého stupně inovace a vysoké úrovně bezpečnosti v evropském odvětví jaderné energie.
      5)   Lidské zdroje, mobilita a odborná příprava
      Podpora zachování a dalšího rozvoje vědecké způsobilosti a lidských zdrojů (například prostřednictvím společné odborné přípravy) s cílem dlouhodobě zajistit dostatek kvalifikovaných výzkumných pracovníků, inženýrů a zaměstnanců v odvětví jaderné energie.
      II.   JADERNÉ ČINNOSTI SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA
      Cíl
      Poskytnout pro proces tvorby politiky Společenství v oblasti jaderné energie vědeckou a technickou podporu orientovanou na potřeby zákazníka, a to podporou provádění a sledování stávajících politik a pružnou reakcí na nové politické požadavky.
      Odůvodnění
      Společné výzkumné středisko podporuje cíle evropské strategie pro bezpečnost zásobování energií, zejména pro dosažení cílů Kjótského protokolu. Odborná způsobilost Společenství v oblasti jaderných technologií stojí na pevných základech minulých úspěchů a je obecně uznávána. Prospěšnost podpory, kterou Společné výzkumné středisko poskytuje politikám Společenství, a přínosu novým směrům jaderného výzkumu je založena na vědeckých odborných znalostech tohoto střediska a jeho zapojení v mezinárodní vědecké obci a spolupráci s dalšími výzkumnými středisky, jakož i na šíření poznatků. Společné výzkumné středisko má odborně způsobilé zaměstnance a nejmodernější zařízení pro uznávanou vědeckou a technickou práci, s cílem udržet evropský výzkum na čele prostřednictvím kvality své vědecké a technické práce. Společné výzkumné středisko podporuje politiku Společenství s cílem zachovat si do budoucnosti základní odbornou způsobilost a odborné znalosti prostřednictvím zpřístupnění své infrastruktury jiným výzkumným pracovníkům a prostřednictvím odborné přípravy mladých vědců a podpory jejich mobility, a tedy udržením jaderného know-how v Evropě. Nové potřeby vznikly zejména v politikách v oblasti vnějších vztahů a bezpečnosti. V těchto případech je zapotřebí interních a bezpečných informací, analýz a systémů, které nelze vždy získat na trhu.
      Jaderné činností Společného výzkumného střediska mají za cíl splnění požadavků výzkumu a vývoje na podporu Komise i členských států. Cílem tohoto programu je získávání a shromažďování znalostí pro příspěvky do diskuse o výrobě jaderné energie, její bezpečnosti a spolehlivosti, udržitelnosti a kontrole, hrozbách a výzvách, které jsou s ní spojeny, včetně hodnocení inovačních a budoucích systémů.
      Činnosti
      Činnosti Společného výzkumného střediska budou zaměřeny na tyto oblasti:

                  1)

                  Nakládání s jaderným odpadem a dopad na životní prostředí s cílem pochopit jaderné palivové procesy od výroby energie po uložení odpadu a vyvinout účinná řešení pro nakládání s vysoce radioaktivním jaderným odpadem na základě dvou hlavních možností (přímé ukládání nebo oddělování a transmutace). Rovněž se budou rozvíjet činnosti pro obohacení znalostí a zlepšení zpracování nebo úpravy odpadů s dlouhým poločasem rozpadu a základní výzkum v oblasti aktinidů;

                  2)

                  Jaderná bezpečnost: provádění výzkumu stávajících a nových palivových cyklů a bezpečnosti reaktorů západního i ruského typu, jakož i výzkumu nových typů reaktorů. Společné výzkumné středisko navíc přispěje k iniciativě mezinárodního fóra pro výzkum a vývoj „Generace IV“, do níž jsou zapojeny nejlepší světové výzkumné organizace, a bude evropský příspěvek koordinovat. Společné výzkumné středisko by mělo integrovat výzkum v této oblasti a zajistit, aby byl evropský příspěvek pro GIF kvalitní. Společné výzkumné středisko bude přispívat výhradně k těm oblastem, které mohou zlepšit hlediska bezpečnosti a ochrany, pokud jde o inovativní palivové cykly, zejména popis, testování a analýzu nových paliv; navrhování cílů v oblasti bezpečnosti a kvality, bezpečnostních požadavků a pokročilých metod posuzování systémů;

                  3)

                  Jaderné zabezpečení: podpora plnění závazků Společenství, zejména kontrola zařízení palivového cyklu s důrazem na konec palivového cyklu, sledování radioaktivity v životním prostředí nebo provádění dodatkového protokolu a integrovaných záruk, a prevence zneužití jaderného a radioaktivního materiálu v souvislosti s nedovoleným obchodem s tímto materiálem.

            Společné výzkumné středisko dále usnadní diskusi na základě zjištěných skutečností a informované rozhodování o vhodné kombinaci energií tak, aby byla uspokojena potřeba energie v Evropě (včetně obnovitelných zdrojů energie a jaderné energie).

      PŘÍLOHA II
      REŽIMY FINANCOVÁNÍ
      S výhradou pravidel pro účast stanovených pro provádění sedmého rámcového programu bude Společenství podporovat výzkumné činnosti a činnosti v oblasti technologického rozvoje, včetně demonstrací v rámci zvláštních programů prostřednictvím řady režimů financování. Tyto režimy se použijí, a to buď samostatně nebo v kombinaci, na financování jednotlivých kategorií akcí sedmého rámcového programu.
      1.   REŽIMY FINANCOVÁNÍ V OBLASTI ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
      Zvláštní povaha činností v této oblasti vyžaduje provádění zvláštních opatření. Finanční podpora bude poskytnuta na činnosti prováděné na základě postupů, které jsou uvedeny:

                  1.1.

                  ve smlouvách o přidružení uzavřených mezi Komisí a členskými státy nebo plně přidruženými třetími zeměmi nebo subjekty ve členských státech nebo v plně přidružených třetích zemích, které stanoví provedení části výzkumného programu Společenství v oblasti energie z jaderné syntézy v souladu s článkem 10 Smlouvy;

                  1.2.

                  v Evropské dohodě o vývoji jaderné syntézy (EFDA), vícestranné dohodě uzavřené mezi Komisí a organizacemi ve členských státech nebo v přidružených státech nebo jednajícími jménem členských států nebo přidružených třetích zemí, která stanoví mimo jiné rámec pro další výzkum technologie v oblasti jaderné syntézy v přidružených organizacích a v průmyslu, využití nástrojů JET a evropský příspěvek k mezinárodní spolupráci;

                  1.3.

                  ve společném evropském podniku pro ITER na základě článků 45 až 51 Smlouvy;

                  1.4.

                  v mezinárodních dohodách mezi Euratomem a třetími zeměmi, které se vztahují na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje energie z jaderné syntézy, zejména v dohodě o ITER;

                  1.5.

                  v jakékoli další vícestranné dohodě uzavřené mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména v dohodě o mobilitě zaměstnanců;

                  1.6.

                  v akcích na principu sdílení nákladů na podporu výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy a s cílem přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo ve třetích zemích přidružených k sedmému rámcovému programu, se kterými nebyla uzavřena smlouva o přidružení.

            Kromě výše uvedených činností mohou být prováděny akce na podporu a rozvoj lidských zdrojů, stipendií, iniciativ pro integrované infrastruktury, jakož i zvláštní akce za účelem koordinace výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy, vypracování studií na podporu těchto činností a podpory zveřejňování, výměny informací a odborné přípravy pro podporu transferu technologií.
      2.   REŽIMY FINANCOVÁNÍ V JINÝCH OBLASTECH
      Činnosti prováděné na základě sedmého rámcového programu v jiných oblastech než v oblasti energie z jaderné syntézy budou financovány prostřednictvím řady režimů financování. Tyto režimy financování se použijí, a to buď samostatně nebo v kombinaci, na financování jednotlivých kategorií akcí prováděných podle celého sedmého rámcového programu.
      Rozhodnutí o zvláštních programech, pracovních programech a výzvách k podávání návrhů budou v případě potřeby uvádět:

                  —

                  typ nebo typy režimu nebo režimů pro financování jednotlivých kategorií akcí;

                  —

                  kategorie účastníků (jako jsou výzkumné organizace, vysoké školy, průmysl, orgány veřejné moci), které jich mohou využít;

                  —

                  typy činností (výzkum, vývoj, demonstrace, odborná příprava, šíření informací, předávání znalostí a další související činnosti), které mohou být jednotlivými režimy financovány.

            Pokud lze použít různé režimy financování, mohou pracovní programy uvádět, který režim financování se má použít ve věci, které se týká výzva k podávání návrhů.
      Režimy financování jsou tyto:

                  a)

                  na podporu akcí, které jsou prováděny především na základě výzvy k podávání návrhů:

                              1.

                                 Společné projekty

                              Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí s cílem rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty nebo společné zdroje pro výzkum. Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat. Projekty mohou být akce malého či středního rozsahu s cíleným výzkumem i velké integrující projekty, které mobilizují značné množství zdrojů k dosažení stanoveného cíle.

                              2.

                                 Sítě excelence

                              Podpora společných výzkumných programů prováděných řadou výzkumných organizací, které své činnosti v dané oblasti spojují, a uskutečňovaných výzkumnými týmy v rámci dlouhodobější spolupráce. Provádění těchto společných výzkumných programů bude vyžadovat oficiální závazek organizací, které do těchto programů zapojují část svých zdrojů a činností.

                              3.

                                 Koordinační a podpůrné akce

                              Podpora činností zaměřených na koordinaci a podporu výzkumu (tvorba sítí, výměna, studie, konference atd.). Tyto akce lze provádět také jinými prostředky, než jsou výzvy k podávání návrhů.

                              4.

                                 Akce na podporu a rozvoj lidských zdrojů a mobility

                              Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků.

                  b)

                  režimy financování pro podporu akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a založených na návrhu Komise bude Společenství poskytovat finanční podporu rozsáhlým iniciativám s různými zdroji financování prostřednictvím těchto příspěvků:

                              —

                              finanční příspěvek na provádění společných podniků zakládaných podle postupů a ustanovení uvedených v článcích 45až 51 Smlouvy;

                              —

                              finanční příspěvek na rozvoj nových infrastruktur v evropském zájmu.

            Společenství provede režimy financování v souladu s nařízením, které má být přijato v souvislosti s pravidly pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol, příslušnými nástroji státní podpory, zejména rámcem Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj, jakož i mezinárodními pravidly v této oblasti. V souladu s tímto mezinárodním rámcem musí být možné přizpůsobit rozsah a podobu finanční účasti na základě posouzení jednotlivých případů, zejména budou-li k dispozici finanční prostředky z jiných zdrojů veřejného sektoru, včetně jiných zdrojů financování Společenství jako například Evropská investiční banka (EIB).
      U účastníků, kteří se podílejí na nepřímé akci v méně rozvinutém regionu (v regionech, jichž se týká konvergenční cíl, (1) a v nejvzdálenějších regionech), bude v případě potřeby použito doplňující financování ze strukturálních fondů.
      3.   PŘÍMÉ AKCE – SPOLEČNÉ VÝZKUMNÉ STŘEDISKO
      Společenství bude provádět činnosti Společného výzkumného střediska označované jako přímé akce.

         (1)  Konvergenční regiony jsou regiony uvedené v článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). Patří sem regiony způsobilé pro financování ze strukturálních fondů na zákaldě cíle „Konvergence“ a regiony způsobilé pro financování z Fondu soudržnosti.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 9. dubna 2014 , kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1 Evropské unie na rozpočtový rok 2014

text:
               15.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 113/22

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 9. dubna 2014,
   kterým se přijímá postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1 Evropské unie na rozpočtový rok 2014
   2014/C 113/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               —

               souhrnný rozpočet Unie na rozpočtový rok 2014 byl s konečnou platností přijat dne 20. listopadu 2013 (2),

               —

               dne 11. února 2014 předložila Komise dokument obsahující návrh opravného rozpočtu č. 1 k souhrnnému rozpočtu na rozpočtový rok 2014,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 1 Evropské unie na rozpočtový rok 2014 byl přijat dne 9. dubna 2014.
   V návaznosti na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 11. července 1985 ve spojených věcech 87, 130/77, 22/83, 9 a 10/84 (3) Rada připomíná, že rozpočtové poznámky nejsou závazné a nejsou jimi dotčena stávající ustanovení obsažená v legislativních aktech.
   Úplné znění je k dispozici k nahlédnutí nebo ke stažení na internetových stránkách Rady: http://www.consilium.europa.eu/.

      V Bruselu dne 9. dubna 2014.

            Za Radu

            předseda nebo předsedkyně

         D. KOURKOULAS

      (1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 51, 20.2.2014, s. 1.

      (3)  Sb. rozh. [1985], s. 11–2524, zejména bod 56.


title: 2009/496/ES,Euratom: Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů ze dne 26. června 2009 o organizaci a způsobu práce Úřadu pro publikace Evropské unie

text:
               30.6.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 168/41

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY, KOMISE, SOUDNÍHO DVORA, ÚČETNÍHO DVORA, EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

   ze dne 26. června 2009
   o organizaci a způsobu práce Úřadu pro publikace Evropské unie
   (2009/496/ES, Euratom)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   RADA,
   KOMISE,
   SOUDNÍ DVŮR,
   ÚČETNÍ DVŮR,
   EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR,
   VÝBOR REGIONŮ,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 8 rozhodnutí zástupců vlád členských států ze dne 8. dubna 1965 o zatímním umístění některých orgánů a útvarů Společenství (1) stanoví, že Úřad pro úřední tisky Evropských společenství (dále jen „úřad“) je umístěn v Lucemburku. Toto ustanovení bylo naposledy provedeno rozhodnutím 2000/459/ES, ESUO, Euratom (2).

               (2)

               Na úřad se vztahují pravidla a předpisy platné pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství. Je nutno přihlédnout k jejich nedávným změnám.

               (3)

               Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), obsahuje zvláštní ustanovení o způsobu práce úřadu.

               (4)

               V oblasti vydavatelství probíhá značný technický rozvoj, který je ve způsobu práce úřadu třeba zohlednit.

               (5)

               V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí tímto rozhodnutím zrušit a nahradit rozhodnutí 2000/459/ES, ESUO, Euratom,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Úřad pro publikace Evropské unie
   1.   Úřad pro publikace Evropské unie (dále jen „úřad“) je interinstitucionální úřad, jehož cílem je za co nejlepších podmínek zajišťovat vydávání publikací orgánů Evropských společenství a Evropské unie.
   Za tím účelem úřad jednak umožňuje orgánům, aby plnily své povinnosti týkající se zveřejňování právních předpisů, a jednak přispívá k technickému vývoji a provádění informačních a komunikačních politik v oblastech své působnosti.
   2.   Úřad řídí ředitel podle strategických směrů, jež stanoví řídící výbor. S výjimkou zvláštních ustanovení o interinstitucionálním poslání úřadu stanovených tímto rozhodnutím používá úřad správní a finanční postupy Komise. Při vypracovávání těchto postupů Komise přihlíží ke zvláštní povaze úřadu.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               1)

               „vydáváním“ veškerá činnost nezbytná pro vývoj, ověřování, opatřování mezinárodními standardními nebo katalogovými čísly, výrobu, katalogizaci, indexaci, šíření, propagaci, prodej, skladování a archivaci publikací v jakékoliv formě a úpravě stávajícími i budoucími metodami;

               2)

               „publikací“ jakýkoliv zveřejněný text na jakémkoliv nosiči a v jakémkoliv formátu nesoucí mezinárodní standardní nebo katalogové číslo;

               3)

               „povinnými publikacemi“ publikace vydávané na základě Smluv nebo jiných právních předpisů;

               4)

               „nepovinnými publikacemi“ veškeré publikace vydávané v rámci působnosti každého orgánu;

               5)

               „správou autorských práv“ potvrzení, že autorská nebo uživatelská práva k publikacím, jejichž vydáváním byl úřad pověřen, náleží autorským útvarům, a správa těchto práv úřadem;

               6)

               „čistými příjmy z prodeje“ celková částka faktur po odečtení poskytnutých komerčních slev, režijních nákladů a inkasních a bankovních poplatků;

               7)

               „orgány“ orgány, instituce, a jiné subjekty zřízené smlouvami nebo na jejich základě.

         Článek 3
   Působnost úřadu
   1.   Působnost úřadu se týká těchto oblastí:

               a)

               vydávání Úředního věstníku Evropské unie (dále jen „Úřední věstník“) a záruka jeho autentičnosti;

               b)

               vydávání ostatních povinných publikací;

               c)

               vydávání nebo společné vydávání nepovinných publikací svěřených úřadu v rámci působnosti každého orgánu, zejména v souvislosti s komunikačními činnostmi orgánů;

               d)

               vydávání nebo společné vydávání publikací z vlastního podnětu včetně publikací, jejichž účelem je zajistit propagaci jeho vlastních služeb; v této souvislosti si úřad může obstarávat překlady prostřednictvím smlouvy o poskytnutí služeb;

               e)

               rozvoj, údržba a aktualizace služeb elektronického publikování určených veřejnosti;

               f)

               zpřístupňování veškerých právních předpisů a jiných úředních textů veřejnosti;

               g)

               uchovávání a zpřístupňování veškerých publikací orgánů veřejnosti v elektronické podobě;

               h)

               přidělování mezinárodních standardních nebo katalogových čísel publikacím orgánů;

               i)

               správa autorských práv k překladu a práv na rozmnožování publikací orgánů;

               j)

               propagace a prodej publikací a služeb, které úřad nabízí veřejnosti.

         2.   Úřad poskytuje orgánům poradenství a pomoc týkající se

               a)

               programování a plánování jejich publikačních programů;

               b)

               uskutečňování jejich edičních projektů na jakémkoli nosiči;

               c)

               úpravy stránek a grafického zpracování jejich edičních projektů;

               d)

               informací o vývoji trhů s publikacemi v členských státech a o tématech a titulech, které by mohly získat co nejširší okruh čtenářů;

               e)

               stanovování edičních nákladů a vypracování distribučních plánů;

               f)

               stanovování cen publikací a jejich prodeje;

               g)

               propagace, šíření a vyhodnocování jejich bezplatných nebo prodejních publikací;

               h)

               analýzy, vyhodnocování a skladby internetových stránek a služeb určených pro veřejnost;

               i)

               vypracovávání rámcových smluv souvisejících s vydavatelskou činností;

               j)

               technologického dohledu nad edičními systémy.

         Článek 4
   Odpovědnost orgánů
   1.   Rozhodnutí o vydávání svých vlastních publikací spadá do výlučné pravomoci každého orgánu.
   2.   Orgány vydávají své povinné publikace s využitím služeb úřadu.
   3.   Své nepovinné publikace mohou orgány vydávat bez zapojení úřadu. V takovém případě orgány požádají úřad o mezinárodní standardní nebo katalogové číslo a předají úřadu elektronickou verzi publikace v libovolném formátu a případně rovněž dva výtisky publikace.
   4.   Orgány se zavazují, že zaručí ke všem součástem dané publikace veškerá autorská práva k překladu, práva na rozmnožování a práva na šíření.
   5.   Orgány se zavazují, že pro své publikace vypracují úřadem schválený distribuční plán.
   6.   Orgány mohou s úřadem uzavírat dohody o poskytování služeb, v nichž budou vymezeny podmínky jejich spolupráce.
   Článek 5
   Úkoly úřadu
   1.   Plnění úkolů úřadu zahrnuje zejména tyto úkony:

               a)

               sestavování dokumentů určených k vydání;

               b)

               přípravu, grafické zpracování, korekturu, úpravu stránek a kontrolu textů a jiných prvků v libovolném formátu nebo na libovolném nosiči při dodržení pokynů orgánů a typografických a jazykových norem pro podobu dokumentů stanovených ve spolupráci s orgány;

               c)

               indexaci a katalogizaci publikací;

               d)

               dokumentární analýzu textů zveřejněných v Úředním věstníku a úředních textů nezveřejněných v Úředním věstníku;

               e)

               konsolidaci legislativních textů;

               f)

               správu, rozvoj, aktualizaci a šíření mnohojazyčného tezauru Eurovoc;

               g)

               tisk prostřednictvím dodavatelů;

               h)

               dohled nad průběhem prací;

               i)

               kontrolu jakosti;

               j)

               kvalitativní a kvantitativní přejímku;

               k)

               fyzické a elektronické šíření Úředního věstníku, dalších úředních textů nezveřejněných v Úředním věstníku a jiných nepovinných publikací;

               l)

               skladování;

               m)

               fyzickou a elektronickou archivaci;

               n)

               dotisk vyčerpaných publikací a tisk na žádost;

               o)

               sestavování konsolidovaného katalogu publikací orgánů;

               p)

               prodejní činnost, která zahrnuje vydávání faktur, inkaso a převod příjmů a správu pohledávek;

               q)

               propagaci;

               r)

               tvorbu, nákup, řízení, aktualizaci, sledování a kontrolu adresářů orgánů a tvorbu cílových adresářů.

         2.   V rámci svých pravomocí nebo na základě přenesení pravomocí schvalující osoby orgány úřad zajišťuje

               a)

               sjednávání veřejných zakázek včetně právních závazků;

               b)

               finanční dohled nad smlouvami s dodavateli;

               c)

               potvrzování výdajů včetně kvalitativní a kvantitativní přejímky vyjádřené podpisem a „předáním k platbě“;

               d)

               platební příkazy k výdajům;

               e)

               příjmové operace.

         Článek 6
   Řídící výbor
   1.   Zřizuje se řídící výbor, v němž jsou zastoupeny všechny signatářské orgány. Řídící výbor se skládá z tajemníka Soudního dvora, náměstka generálního tajemníka Rady a generálních tajemníků ostatních orgánů nebo jejich zástupců. Evropská centrální banka se podílí na práci řídícího výboru jako pozorovatel.
   2.   Řídící výbor jmenuje předsedu, kterého volí z řad svých členů na dvouleté období.
   3.   Řídící výbor se schází z podnětu svého předsedy nebo na žádost některého orgánu nejméně čtyřikrát ročně.
   4.   Řídící výbor schválí svůj jednací řád, který je zveřejněn v Úředním věstníku.
   5.   Není-li stanoveno jinak, přijímá řídící výbor rozhodnutí prostou většinou.
   6.   Každý signatářský orgán tohoto rozhodnutí má v řídícím výboru jeden hlas.
   Článek 7
   Úkoly a odpovědnost řídícího výboru
   1.   Odchylně od článku 6 přijímá řídící výbor ve společném zájmu orgánů a v rámci pravomocí úřadu jednomyslně tato rozhodnutí:

               a)

               na návrh ředitele stanoví strategické cíle a pravidla způsobu práce úřadu;

               b)

               stanoví hlavní směry obecných politik úřadu, zejména co se týče prodeje, šíření a vydávání publikací, a dbá na to, aby úřad přispíval k vývoji a provádění informačních a komunikačních politik v oblastech své působnosti;

               c)

               na základě návrhu vypracovaného ředitelem úřadu schvaluje výroční zprávu o hospodaření, která je určena orgánům a týká se uskutečňování strategie a služeb, jež úřad poskytl. Do 1. května každého roku předá orgánům zprávu za předchozí rozpočtový rok;

               d)

               schvaluje odhad příjmů a výdajů úřadu v rámci rozpočtového procesu týkajícího se provozního rozpočtu úřadu;

               e)

               schvaluje kritéria, podle nichž úřad vede nákladové účetnictví, která přijímá ředitel úřadu;

               f)

               předkládá orgánům návrhy na usnadnění činnosti úřadu.

         2.   Řídící výbor přihlíží k obecným pokynům interinstitucionálních subjektů v komunikační a informační oblasti zřízených k tomuto účelu. Předseda řídícího výboru s těmito subjekty každoročně jedná.
   3.   Kontaktní osobou pro orgán příslušný pro udělení absolutoria u strategických rozhodnutí v oblastech působnosti úřadu je předseda řídícího výboru jakožto představitel interinstitucionální spolupráce.
   4.   Předseda řídícího výboru a ředitel úřadu stanoví vzájemnou dohodou pravidla vzájemného informování a komunikace, která jejich vztahy formalizují. Tato dohoda je dána členům řídícího výboru na vědomí.
   Článek 8
   Ředitel úřadu
   Pod dohledem řídícího výboru a v rozsahu jeho pravomocí odpovídá ředitel úřadu za řádný chod úřadu. Při používání správních a finančních postupů jedná pod dohledem Komise.
   Článek 9
   Úkoly a odpovědnost ředitele úřadu
   1.   Ředitel úřadu zajišťuje sekretariát řídícího výboru a informuje řídící výbor o výkonu svých funkcí prostřednictvím čtvrtletní zprávy.
   2.   Ředitel úřadu předkládá řídícímu výboru návrhy na zlepšení provozu úřadu.
   3.   Po konzultaci stanoviska řídícího výboru stanoví ředitel úřadu povahu služeb, které může úřad poskytovat orgánům za úplatu, a rovněž jejich ceník.
   4.   Po schválení řídícím výborem stanoví ředitel úřadu kritéria, podle kterých úřad vede nákladové účetnictví. Po dohodě s účetním Komise vymezí podmínky účetní spolupráce mezi úřadem a orgány.
   5.   V rámci rozpočtového procesu týkajícího se provozního rozpočtu úřadu ředitel úřadu vypracovává návrh odhadu příjmů a výdajů úřadu. Po schválení řídícím výborem jsou tyto návrhy předloženy Komisi.
   6.   Ředitel úřadu rozhodne, zda a za jakých podmínek lze vydávat publikace třetích osob.
   7.   Ředitel úřadu se podílí na interinstitucionálních činnostech v oblasti informací a komunikace v oblastech působnosti úřadu.
   8.   Pokud jde o vydávání právních předpisů a úředních dokumentů týkajících se legislativního postupu, včetně Úředního věstníku, ředitel úřadu

               a)

               působí tak, aby příslušná místa jednotlivých orgánů přijala zásadní rozhodnutí, která mají používat všechny orgány společně;

               b)

               předkládá návrhy na zlepšení struktury a podoby Úředního věstníku a úředních legislativních textů;

               c)

               předkládá orgánům návrhy na harmonizaci úpravy zveřejňovaných textů;

               d)

               zkoumá obtíže vyskytující se při běžných činnostech, vydává v rámci úřadu pokyny nezbytné k odstranění těchto obtíží a podává orgánům doporučení, jak je překonat.

         9.   V souladu s finančním nařízením ředitel úřadu vypracovává výroční zprávu o činnosti, která pokrývá hospodaření s prostředky přidělenými Komisí a jinými orgány na základě finančního nařízení. Tuto zprávu zasílá Komisi a příslušným orgánům a na vědomí řídícímu výboru.
   10.   Informační a konzultační postupy mezi členem Komise pověřeným vztahy s úřadem a ředitelem úřadu v souvislosti s přidělováním prostředků Komise a plněním rozpočtu se stanoví vzájemnou dohodou.
   11.   Ředitel úřadu odpovídá za uskutečňování strategických cílů stanovených řídícím výborem, za řádné řízení úřadu, za jeho činnosti a za hospodaření s rozpočtem.
   12.   Nerozhodne-li řídící výbor na návrh svého předsedy nebo ředitele úřadu jinak, použijí se v nepřítomnosti ředitele nebo v případě překážek výkonu jeho funkce pravidla zastupování na základě služebního postavení nebo odsloužených let.
   13.   Ředitel úřadu informuje orgány ve čtvrtletní zprávě o plánování a čerpání zdrojů a o postupu prací.
   Článek 10
   Zaměstnanci
   1.   Po jednomyslném schválení řídícím výborem jmenuje Komise zaměstnance do funkce generálního ředitele a ředitele. Na generálního ředitele a na ředitele (třídy AD 16 / AD 15 / AD 14) se vztahují pravidla Komise v oblasti mobility a hodnocení vyšších řídících pracovníků. Blíží-li se úředníkovi zastávajícímu takové místo lhůta mobility běžně stanovená v příslušných pravidlech, uvědomí Komise řídící výbor, který v daném případě může vydat jednomyslné stanovisko.
   2.   Řídící výbor se přímo účastní řízení, jež případně předcházejí jmenování úředníků a ostatních zaměstnanců úřadu, kteří mají zastávat funkce generálního ředitele (třídy AD 16 / AD 15) a ředitele (třídy AD 15 / AD 14), zejména pokud jde o oznámení o náboru, posuzování přihlášek a jmenování porot pro výběrová řízení na tyto typy pracovních míst.
   3.   Pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a orgánu oprávněného k uzavírání pracovních smluv vykonává ve vztahu k úředníkům a zaměstnancům přiděleným k úřadu Komise. Komise může některé z těchto pravomocí přenést v rámci Komise nebo na ředitele úřadu. Pravomoci se přenášejí za stejných podmínek jako u generálních ředitelů Komise.
   4.   S výhradou odstavce 2 se ustanovení a postupy schválené Komisí pro používání služebního a pracovního řádu vztahují na úředníky a ostatní zaměstnance přidělené do úřadu za stejných podmínek jako u úředníků a ostatních zaměstnanců Komise služebně přidělených v Lucemburku.
   5.   Každé oznámení o náboru zveřejněné v rámci úřadu se dává na vědomí úředníkům všech orgánů, jakmile orgán oprávněný ke jmenování nebo orgán oprávněný k uzavírání pracovních smluv rozhodne o obsazení tohoto pracovního místa.
   6.   Ředitel úřadu informuje řídící výbor o personální agendě čtvrtletně.
   Článek 11
   Finanční aspekty
   1.   Rozpočtové prostředky úřadu, jejichž celková výše se zanáší do zvláštní rozpočtové linie v oddílu Komise, se podrobně uvedou v příloze tohoto oddílu. Příloha má podobu výkazu příjmů a výdajů členěného stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
   2.   Pracovní místa přidělená úřadu se uvedou v příloze k plánu pracovních míst Komise.
   3.   Každý orgán jedná jako schvalující osoba ve vztahu k příslušným prostředkům v linii „Výdaje na publikace“ svého rozpočtu.
   4.   Každý orgán může přenést své pravomoci schvalující osoby na ředitele úřadu, pokud jde o správu prostředků zapsaných v jeho oddílu, a vymezit hranice a podmínky tohoto přenesení pravomocí v souladu s finančním nařízením. Ředitel úřadu informuje řídící výbor o přenesení pravomocí čtvrtletně.
   5.   Rozpočtové a finanční řízení úřadu se provádí v souladu s finančním nařízením a prováděcími předpisy k němu a s finančním rámcem platným v Komisi, a to i v případě prostředků přidělených jinými orgány, než je Komise.
   6.   Účetnictví úřadu je vedeno v souladu s účetními pravidly a metodami schválenými účetním Komise. Úřad vede oddělené účetnictví pro prodej Úředního věstníku a publikací. Čisté příjmy z prodeje jsou odváděny orgánům.
   Článek 12
   Kontrola
   1.   V souladu s finančním nařízením vykonává v úřadu funkci interního auditora interní auditor Komise. Úřad zajistí vlastní interní audit podle podmínek, které odpovídají podmínkám stanoveným pro generální ředitelství a útvary Komise. Orgány mohou ředitele úřadu požádat, aby do pracovního programu oddělení interního auditu úřadu zařadil zvláštní audity.
   2.   Úřad zodpoví veškeré otázky spadající do jeho působnosti v souvislosti s posláním Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). Pro zabezpečení ochrany zájmů Evropské unie je vypracována dohoda, která stanoví podmínky vzájemného informování mezi předsedou řídícího výboru a ředitelem úřadu OLAF.
   Článek 13
   Reklamace a žádosti
   1.   Úřad je příslušný zodpovídat otázky evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů v rozsahu své působnosti.
   2.   Každé soudní řízení v oblasti působnosti úřadu je vedeno proti Komisi.
   Článek 14
   Přístup veřejnosti k dokumentům
   1.   Ředitel úřadu přijímá rozhodnutí stanovená v článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4). V případě zamítnutí přijímá rozhodnutí o potvrzujících žádostech generální tajemník Komise.
   2.   Úřad má k dispozici rejstřík dokumentů v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 1049/2001.
   Článek 15
   Zrušení
   Zrušuje se rozhodnutí 2000/459/ES, ESUO, Euratom.
   Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
   Článek 16
   Účinek
   Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu a Lucemburku dne 26. června 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            předseda

         K. SCHWARZENBERG

            Za Komisi

            předseda

         J. M. BARROSO

            Za Soudní dvůr

            předseda

         V. SKOURIS

            Za Účetní dvůr

            předseda

         V. M. SILVA CALDEIRA

            Za Evropský hospodářský a sociální výbor

            předseda

         M. SEPI

            Za Výbor regionů

            předseda

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  Úř. věst. 152, 13.7.1967, s. 18.

      (2)  Úř. věst. L 183, 22.7.2000, s. 12.

      (3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.


title: 2007/660/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2007 o jmenování čtyř nizozemských členů a čtyř nizozemských náhradníků Výboru regionů

text:
               13.10.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 270/15

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 9. října 2007
   o jmenování čtyř nizozemských členů a čtyř nizozemských náhradníků Výboru regionů
   (2007/660/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na článek 263 této smlouvy,
   s ohledem na návrh nizozemské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES (1) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010.

               (2)

               Po skončení mandátu pana Pieta BIJMANA a pana Jana Pietera LOKKERA se uvolnila dvě místa členů Výboru regionů. Po odstoupení pana Geerta JANSENA a pana Onna HOESE se uvolnila dvě místa člena Výboru regionů. Po skončení mandátu pana Wima van GELDERA, pana Sipkeho SWIERSTRY, pana Reného van DIESSENA a pana Martina EURLINGSE se uvolnila čtyři místa náhradníků Výboru regionů,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Členy a náhradníky Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jsou jmenováni:

               jako členové:

                           pan Co VERDAAS, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                           paní Johanna MAIJ-WEGGENOVÁ, Commissaris der Koningin in de provinicie Noord-Brabant,

                           pan Léon FRISSEN, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                           pan Rob BATS, gedeputeerde in de provincie Drenthe,

                     a

               jako náhradníci:

                           paní Carla PEIJSOVÁ, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                           pan Sjoerd GALEMA, gedeputeerde in de provincie Friesland,

                           pan Joop BINNEKAMP, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                           pan Dick BUURSINK, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 9. října 2007.

            Za Radu

            předseda

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: Rozhodnutí Rady 2005/451/SVV ze dne 13. června 2005, kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení nařízení (ES) č. 871/2004 o zavedení některých nových funkcí Schengenského informačního systému, také se zřetelem k boji proti terorismu

text:
               21.6.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 158/26

         ROZHODNUTÍ RADY 2005/451/SVV
   ze dne 13. června 2005,
   kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení nařízení (ES) č. 871/2004 o zavedení některých nových funkcí Schengenského informačního systému, také se zřetelem k boji proti terorismu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 871/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zavedení některých nových funkcí Schengenského informačního systému, také se zřetelem k boji proti terorismu (1), (dále jen „nařízení Rady“) a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada přijala dne 24. února 2005 rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí Schengenského informačního systému, včetně boje proti terorismu (2).

               (2)

               Na základě čl. 2 odst. 1, 2 a 3 uvedeného rozhodnutí nabývají některá jeho ustanovení účinku ke dnům v něm stanoveným.

               (3)

               Je vhodné, aby se shodná ustanovení nařízení Rady použila od stejného dne.

               (4)

               Čl. 2 odst. 2 nařízení Rady stanoví, že se nařízení použije ode dne stanoveného Radou po splnění nezbytných předběžných podmínek, a že Rada může stanovit různé dny použitelnosti pro různá ustanovení.

               (5)

               Předběžné podmínky uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady byly splněny, pokud jde o jeho čl. 1 odst. 1, 3, 7 a 8.

               (6)

               Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                   (3), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (4).

               (7)

               Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (5), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2004 o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (6),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   1.   Ustanovení čl. 1 odst. 1 a 3 nařízení Rady se použijí ode dne 13. června 2005.
   2.   Ustanovení čl. 1 odst. 7 a 8 nařízení Rady se použijí ode dne 11. září 2005.
   3.   Ustanovení čl. 1 odst. 1, 3, 7 a 8 nařízení Rady se ve vztahu k Islandu a Norsku použijí ode dne 10. prosince 2005.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 13. června 2005.

            Za Radu

         J. ASSELBORN

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 29.

      (2)  Úř. věst. L 68, 15.3.2005, s. 44.

      (3)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (4)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (5)  Dokument Rady 13054/04 dostupný na http://register.consilium.eu.int

      (6)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26 a Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78.


title: 2014/656/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 8. září 2014 o jmenování jednoho italského člena Výboru regionů

text:
               9.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/14

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 8. září 2014
   o jmenování jednoho italského člena Výboru regionů

      (2014/656/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh italské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

               (2)

               Po skončení mandátu paní Mercedes BRESSOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Členem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenován:

               —

               pan Francesco PIGLIARU, Presidente della Regione Sardegna.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 8. září 2014.

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Rozhodnutí Rady 2011/857/SZBP ze dne 19. prosince 2011 , kterým se mění a prodlužuje společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah)

text:
               21.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/52

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/857/SZBP
   ze dne 19. prosince 2011,
   kterým se mění a prodlužuje společná akce 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 12. prosince 2005 přijala Rada společnou akci 2005/889/SZBP o zřízení mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) (1).

               (2)

               Dne 26. května 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/312/SZBP (2), kterým se společná akce 2005/889/SZBP mění a prodlužuje do 31. prosince 2011.

               (3)

               Dne 8. listopadu 2011 doporučil Politický a bezpečnostní výbor technické prodloužení mise o dalších šest měsíců.

               (4)

               Mise EU BAM Rafah by měla být znovu prodloužena na období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012 na základě stávajícího mandátu.

               (5)

               Je rovněž třeba stanovit finanční referenční částku určenou na pokrytí výdajů souvisejících s EU BAM Rafah na období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012.

               (6)

               EU BAM Rafah bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Společná akce 2005/889/SZBP se mění takto:

               1)

               Článek 12 se nahrazuje tímto:
               „Článek 12
               Bezpečnost
               1.   Civilní velitel operace řídí plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění v rámci EU BAM Rafah v souladu s články 5 a 9 a v koordinaci s ředitelstvím pro bezpečnost Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“).
               2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost EU BAM Rafah a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na EU BAM Rafah v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a jejích podpůrných dokumentů.
               3.   Vedoucímu mise je nápomocen vyšší důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké služební vztahy s ředitelstvím pro bezpečnost ESVČ.
               4.   Personál mise EU BAM Rafah se před svým nástupem do funkce účastní povinného bezpečnostního školení v souladu s OPLAN. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku v místě působení organizovaného vyšším důstojníkem pro bezpečnost mise.“

               2)

               V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   Finanční referenční částka na období od 25. listopadu 2005 do 31. prosince 2011 určená na pokrytí výdajů týkajících se mise se stanoví na 21 570 000 EUR.
               Finanční referenční částka na období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012 určená na pokrytí výdajů týkajících se mise se stanoví na 970 000 EUR.“

               3)

               V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
               „Pozbývá platnosti dnem 30. června 2012.“

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. ledna 2012.

      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Úř. věst. L 327, 14.12.2005, s. 28.

      (2)  Úř. věst. L 140, 27.5.2011, s. 55.


title: 2008/540/ES: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 o účetní závěrce týkající se plnění rozpočtu šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/197

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

   ze dne 24. dubna 2007
   o účetní závěrce týkající se plnění rozpočtu šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2005
   (2008/540/ES)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2004 (KOM(2006) 0641 a příloha SEK(2006) 1376),
   s ohledem na finanční výkazy a výkazy příjmů a výdajů šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2005 (KOM(2006) 0429 – C6-0264/2006) (1),
   s ohledem na zprávu o finančním řízení týkající se šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rok 2005 (KOM(2006) 0405),
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnostech financovaných ze šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2005, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů (2),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (3),
   s ohledem na doporučení Rady ze dne 27. února 2007 (6061/2007 – C6-0094/2007, 6062/2007 – C6-0095/2007, 6063/2007 – C6-0096/2007, 6064/2007 – C6-0097/2007),
   s ohledem na článek 33 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 20. prosince 1995, o financování a řízení pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu čtvrté úmluvy AKT-ES (4),
   s ohledem na článek 32 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 18. září 2000 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci finančního protokolu Dohody o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahují ustanovení čtvrté části Smlouvy o ES (5),
   s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES,
   s ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998 vztahujícího se na spolupráci pro financování rozvoje na základě čtvrté úmluvy AKT-ES (6),
   s ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003 vztahujícího se na devátý Evropský rozvojový fond (7),
   s ohledem na článek 70 a čl. 71 třetí odrážku a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0115/2007),

               1.

               konstatuje, že roční účetní závěrka šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu má tuto podobu:
               Tabulka 1
               Kumulativní čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2005

                           (v mil. EUR)

                           Situace na konci roku 2004

                           Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2005

                           Situace na konci roku 2005

                           Celková částka

                           Míra plnění % (9)

                           6. ERF

                           7. ERF

                           8. ERF

                           9. ERF

                           Celková částka

                           6. ERF

                           7. ERF

                           8. ERF

                           9. ERF

                           Celková částka

                           Míra plnění % (9)

                           A – ZDROJE (8)

                           43 801,8

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           1 038,9

                           653,2

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           14 943,0

                           44 455,0

                           B – ČERPÁNÍ

                                       1.

                                       Finanční závazky

                           35 692,2

                           81,5

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           3 420,8

                           3 035,1

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           9 215,3

                           38 727,3

                           87,1

                                       2.

                                       Individuální právní závazky

                           30 313,2

                           69,2

                           -1,3

                           110,5

                           472,0

                           2 070,9

                           2 652,1

                           7 377,0

                           10 529,0

                           10 247,2

                           4 812,1

                           32 965,3

                           74,2

                                       3.

                                       Platby (9)

                           25 918,0

                           59,2

                           21,6

                           235,3

                           854,1

                           1 373,7

                           2 484,7

                           7 333,7

                           10 084,9

                           8 385,2

                           2 598,9

                           28 402,7

                           63,9

                           C – Neuhrazené platby (B1 – B3)

                           9 774,2

                           22,3

                           81,1

                           696,7

                           2 930,3

                           6 616,4

                           10 324,5

                           23,2

                           D – Disponibilní zůstatek (A – B1)

                           8 109,6

                           18,5

                           0,0

                           0,0

                           0,0

                           5 727,7

                           5 727,7

                           12,9

                              Zdroj: Účetní dvůr. Zpracováno na základě zpráv o plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2005.

               2.

               schvaluje uzavření účtů v souvislosti s plněním rozpočtu šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2005;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru a Evropské investiční bance a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            předseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generální tajemník

         Harald RØMER

      (1)  Úř. věst. C 265, 31.10.2006, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 205.

      (3)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 213.

      (4)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (5)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (6)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (7)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (8)  Původní přidělené prostředky do 6., 7., 8. a 9. ERF, úroky, různé zdroje a převody z předchozích ERF.

      (9)  V procentech zdrojů.

      Zdroj: Účetní dvůr. Zpracováno na základě zpráv o plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2005.


title: 2006/174/ES: Rozhodnutí Rady ze dne  27. února 2006 , kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES za účelem doplnění Malediv po tsunami v Indickém oceánu v prosinci 2004 na seznam zemí, na které se rozhodnutí vztahuje

text:
               3.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 62/26

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 27. února 2006,
   kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES za účelem doplnění Malediv po tsunami v Indickém oceánu v prosinci 2004 na seznam zemí, na které se rozhodnutí vztahuje
   (2006/174/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. prosince 2004 způsobila tsunami v oblasti Indického oceánu rozsáhlé škody některým pobřežním oblastem zemí, které jej obklopují.

               (2)

               Evropská investiční banka vybrala možné projekty v nejvíce zasažených zemích, včetně Malediv, které by mohly pomoci subjektům, které v důsledku tsunami utrpěly přímé nebo nepřímé ztráty.

               (3)

               V rozhodnutí Rady 2000/24/ES ze dne 22. prosince 1999 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na projekty mimo Společenství (střední a východní Evropa, země Středomoří, Latinská Amerika, Asie a Jihoafrická republika) (2) nejsou do seznamu zemí, na které se vztahuje, zahrnuty Maledivy.

               (4)

               Rozhodnutí 2000/24/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   V článku 1 odst. 2 rozhodnutí 2000/24/ES se ve čtvrté odrážce mezi slova „Malajsie“ a „Mongolsko“ vkládá slovo „Maledivy“.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 27. února 2006.

            Za Radu

            předsedkyně

         U. PLASSNIK

      (1)  Stanovisko ze dne 17. ledna 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 9, 13.1.2000, s. 24. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/47/ES (Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 9).