title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2239 ze dne 16. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2016/2247 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2017/36)

text:
               6.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 320/18

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2239
   ze dne 16. listopadu 2017,
   kterým se mění rozhodnutí (EU) 2016/2247 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2017/36)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) stanoví pravidla pro sestavování účetní závěrky Evropské centrální banky (ECB).

               (2)

               Rámec účetního výkaznictví ECB je třeba vyjasnit, aby účetní závěrka ECB byla prezentována v souladu s obecně uznávanými auditorskými standardy.

               (3)

               Rozhodnutí (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) je proto třeba příslušným způsobem změnit,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Změny
   Rozhodnutí (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) se mění takto:

               1)

               V článku 25 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
               „3.   Za mimořádně výjimečných okolností, kdy Rada guvernérů usoudí, že by dodržení určitého požadavku tohoto rozhodnutí nevedlo k věrnému zobrazení roční účetní závěrky, se ECB od tohoto požadavku odchýlí a svůj postup odůvodní ve vysvětlivkách k roční účetní závěrce.“

               2)

               Příloha I se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. listopadu 2017.

            Za Radu guvernérů ECB

            prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/2247 ze dne 3. listopadu 2016 o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky (ECB/2016/35) (Úř. věst. L 347, 20.12.2016, s. 1).

      PŘÍLOHA
      Příloha I rozhodnutí (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) se nahrazuje tímto:
      „
            PŘÍLOHA I

               PRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

            AKTIVA

                        Položka rozvahy

                        Obsah položky rozvahy

                        Princip ocenění

                        1

                           Zlato a pohledávky ve zlatě

                        Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato, jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: a) operací revalvace nebo devalvace a b) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den

                        Tržní hodnota

                        2

                           Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

                        Pohledávky za protistranami, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně

                        2.1

                           Pohledávky za Mezinárodním měnovým fondem (MMF)

                                    a)

                                       Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)

                                    Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“

                                    a)

                                       Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu

                                    b)

                                       Zvláštní práva čerpání

                                    Stavy zvláštních práv čerpání (brutto)

                                    b)

                                       Zvláštní práva čerpání

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu

                                    c)

                                       Ostatní pohledávky

                                    Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady do svěřeneckých fondů pod správou MMF

                                    c)

                                       Ostatní pohledávky

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu

                        2.2

                           Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

                                    a)

                                       Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa

                                    a)

                                       Zůstatky u bank mimo eurozónu

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu

                                    b)

                                       Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                    b)

                                                i)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                                Tržní cena a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                ii)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iii)

                                                   Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iv)

                                                   Obchodovatelné akciové nástroje

                                                Tržní cena a kurz devizového trhu

                                    c)

                                       Zahraniční úvěry (vklady) nerezidentům eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    c)

                                       Zahraniční úvěry

                                    Vklady ve jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                                    d)

                                       Ostatní zahraniční aktiva

                                    Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu

                                    d)

                                       Ostatní zahraniční aktiva

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu

                        3

                           Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

                                    a)

                                       Investice do cenných papírů uvnitř eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny

                                    a)

                                                i)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                                Tržní cena a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                ii)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iii)

                                                   Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iv)

                                                   Obchodovatelné akciové nástroje

                                                Tržní cena a kurz devizového trhu

                                    b)

                                       Ostatní pohledávky za rezidenty eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní

                                    b)

                                       Ostatní pohledávky

                                    Vklady a ostatní úvěry ve jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

                        4

                           Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

                        4.1

                           Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

                                    a)

                                       Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech

                                    a)

                                       Zůstatky u bank mimo eurozónu

                                    Jmenovitá hodnota

                                    b)

                                       Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny

                                    b)

                                                i)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                                Tržní cena
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                ii)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iii)

                                                   Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iv)

                                                   Obchodovatelné akciové nástroje

                                                Tržní cena

                                    c)

                                       Úvěry nerezidentům eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“

                                    c)

                                       Úvěry mimo eurozónu

                                    Vklady ve jmenovité hodnotě

                                    d)

                                       Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“ a v položce aktiv 7.1 „Cenné papíry držené pro účely měnové politiky“

                                    Cenné papíry, které byly vydány nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění, a které nebyly nakoupeny pro účely měnové politiky

                                    d)

                                                i)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                                Tržní cena
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                ii)

                                                   Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                iii)

                                                   Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                                Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                        4.2

                           Pohledávky z úvěrové facility v rámci mechanismu směnných kurzů (ERM) II

                        Poskytování úvěrů podle podmínek ERM II

                        Jmenovitá hodnota

                        5

                           Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

                        Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v obecných zásadách Evropské centrální banky (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

                        5.1

                           Hlavní refinanční operace

                        Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle jeden týden

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        5.2

                           Dlouhodobější refinanční operace

                        Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity obvykle s měsíční frekvencí se splatností delší, než je splatnost hlavních refinančních operací

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        5.3

                           Reverzní repo operace jemného dolaďování

                        Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        5.4

                           Strukturální reverzní repo operace

                        Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        5.5

                           Mezní zápůjční facilita

                        Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům (stálá facilita)

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        5.6

                           Pohledávky z vyrovnání marže

                        Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce

                        Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                        6

                           Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

                        Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů pod položkou aktiv 7 „Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“, včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších devizových rezerv eurozóny, a ostatní pohledávky. Korespondentské účty u zahraničních úvěrových institucí eurozóny. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému

                        Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                        7

                           Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

                        7.1

                           Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

                        Cenné papíry držené pro účely měnové politiky (včetně cenných papírů nakoupených pro účely měnové politiky, které byly vydány nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi anebo mezinárodními rozvojovými bankami, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění). Dluhové cenné papíry Evropské centrální banky (ECB) nakoupené za účelem jemného dolaďování

                                    a)

                                          Obchodovatelné dluhové cenné papíry

                                    Účtované v závislosti na směřování měnové politiky

                                                i)

                                                   Tržní cena

                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                                ii)

                                                   Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení (pořizovací cena, je-li znehodnocení kryto rezervou v položce pasiv 13b) „Rezervy“)

                                                Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    b)

                                          Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                        7.2

                           Ostatní cenné papíry

                        Cenné papíry jiné než v položce aktiv 7.1 „Cenné papíry držené pro účely měnové politiky“ a v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“: směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu držené přímo, včetně státních dluhopisů z doby před začátkem hospodářské a měnové unie (HMU), v eurech. Akciové nástroje

                                    a)

                                          Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                    Tržní cena
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    b)

                                          Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    c)

                                          Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    d)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje

                                    Tržní cena

                        8

                           Pohledávky v eurech za vládními institucemi

                        Pohledávky vůči vládním institucím z doby před HMU (neobchodovatelné cenné papíry, úvěry)

                        Vklady/úvěry ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně

                        9

                           Pohledávky uvnitř Eurosystému

                        9.1

                           Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB

                        Pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB

                        Pořizovací cena

                        9.2

                           Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému

                        Pohledávky související s vydáváním bankovek Evropskou centrální bankou podle rozhodnutí ECB/2010/29 (2)

                        Jmenovitá hodnota

                        9.3

                           Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)

                        Čisté pozice těchto podpoložek:

                                    a)

                                    pohledávky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků. Viz též položka pasiv 10.2 „Ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“

                                    a)

                                    Jmenovitá hodnota

                                    b)

                                    ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

                                    b)

                                    Jmenovitá hodnota

                        10

                           Nevypořádané položky

                        Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně šeků k inkasu

                        Jmenovitá hodnota

                        11

                           Ostatní aktiva

                        11.1

                           Mince eurozóny

                        Euromince

                        Jmenovitá hodnota

                        11.2

                           Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

                        Pozemky a budovy, zařízení a vybavení včetně počítačového vybavení, programové vybavení

                        Pořizovací cena snížená o odpisy
                        Odpisy jsou systematickou alokací odepisovatelné částky aktiva během doby jeho použitelnosti. Dobou použitelnosti je období, během kterého se očekává, že aktivum bude daným subjektem používáno. Liší-li se očekávání od původních odhadů, lze dobu použitelnosti jednotlivých dlouhodobých hmotných aktiv systematicky přezkoumávat. Soubory aktiv mohou zahrnovat složky s různou dobou použitelnosti. Doba použitelnosti těchto složek by měla být posuzována jednotlivě.
                        Náklady nehmotných aktiv zahrnují pořizovací cenu nehmotného aktiva. Jiné přímé či nepřímé náklady je třeba vyúčtovat.
                        Kapitalizace výdajů: omezena (méně než 10 000  EUR bez DPH: nedochází ke kapitalizaci)

                        11.3

                           Ostatní finanční aktiva

                                    —

                                    Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů

                                    —

                                    Cenné papíry, včetně akcií, a ostatní finanční nástroje a zůstatky, včetně termínových vkladů a běžných účtů, držené jako účelové portfolio

                                    —

                                    Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce

                                    a)

                                          Obchodovatelné akciové nástroje

                                    Tržní cena

                                    b)

                                          Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie a jakékoli jiné akciové nástroje držené jako stálá investice

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                    c)

                                          Investice do dceřiných společností nebo významné majetkové účasti

                                    Hodnota aktiva netto

                                    d)

                                          Obchodovatelné dluhové cenné papíry jiné než držené do splatnosti

                                    Tržní cena
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    e)

                                          Obchodovatelné dluhové cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti nebo držené jako stálá investice

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
                                    Prémie nebo diskonty se amortizují

                                    f)

                                          Neobchodovatelné dluhové cenné papíry

                                    Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

                                    g)

                                          Zůstatky u bank a úvěry

                                    Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky/vklady denominovány v cizích měnách

                        11.4

                           Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

                        Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů (pokud se neuplatňuje denní variační marže), dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

                        Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

                        11.5

                           Položky časového rozlišení aktivní

                        Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady příštích období a časové rozlišení úroků, tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem

                        Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte tržním kurzem

                        11.6

                           Ostatní

                                    a)

                                    Zálohy, úvěry a ostatní menší položky. Úvěry poskytnuté na základě správy svěřeného majetku

                                    b)

                                    Investice související s vklady klientů ve zlatě

                                    c)

                                    Čistá penzijní aktiva

                                    d)

                                    Nevyrovnané pohledávky vzniklé v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému

                                    e)

                                    Aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání

                                    a)

                                    Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

                                    b)

                                    Tržní hodnota

                                    c)

                                    Podle čl. 25 odst. 2

                                    d)

                                    Jmenovitá/návratná hodnota (před/po úhradě ztrát)

                                    e)

                                    Pořizovací cena (v případě finančních aktiv denominovaných v cizí měně se přepočte kurzem devizového trhu v okamžiku nabytí)

                        12

                           Ztráta za rok

                        Jmenovitá hodnota

                  PASIVA

                        Položka rozvahy

                        Obsah položky rozvahy

                        Princip ocenění

                        1

                           Bankovky v oběhu

                        Eurobankovky vydané ECB podle rozhodnutí ECB/2010/29

                        Jmenovitá hodnota

                        2

                           Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

                        Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v obecných zásadách (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

                        2.1

                           Běžné účty (systém minimálních rezerv)

                        Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv podle statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“). Tato položka obsahuje v první řadě účty používané k držení minimálních rezerv

                        Jmenovitá hodnota

                        2.2

                           Vkladová facilita

                        Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita)

                        Jmenovitá hodnota

                        2.3

                           Termínové vklady

                        Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování

                        Jmenovitá hodnota

                        2.4

                           Repo operace jemného dolaďování

                        Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        2.5

                           Závazky z vyrovnání marže

                        Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění úvěrů pro tyto úvěrové instituce

                        Jmenovitá hodnota

                        3

                           Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny

                        Repo transakce v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv 7 „Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“. Ostatní operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        4

                           Emitované dluhové cenné papíry ECB

                        Dluhové cenné papíry popsané v obecných zásadách (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity

                        Pořizovací cena
                        Prémie nebo diskonty se amortizují

                        5

                           Závazky v eurech vůči jiným rezidentům eurozóny

                        5.1

                           Závazky vůči vládním institucím

                        Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání

                        Jmenovitá hodnota

                        5.2

                           Ostatní závazky

                        Běžné účty zaměstnanců, společností a zákazníků, včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí osvobozených od povinnosti držet minimální rezervy (viz položka pasiv 2.1); termínové vklady, vklady splatné na požádání

                        Jmenovitá hodnota

                        6

                           Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

                        Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání včetně účtů pro účely platebního styku a účtů pro správu rezerv: jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí včetně Evropské komise; běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech. Zůstatky na účtech systému TARGET2 národních centrálních bank členských států, jejichž měnou není euro

                        Jmenovitá hodnota nebo cena repa

                        7

                           Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

                        Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo se zlatem

                        Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu na konci roku

                        8

                           Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

                        8.1

                           Vklady, zůstatky a jiné závazky

                        Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo se zlatem

                        Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu na konci roku

                        8.2

                           Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

                        Výpůjčky podle podmínek ERM II

                        Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu na konci roku

                        9

                           Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

                        Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi/národní centrální bance

                        Jmenovitá hodnota přepočtená kurzem devizového trhu na konci roku

                        10

                           Závazky uvnitř Eurosystému

                        10.1

                           Závazky z převodu devizových rezerv

                        Položka rozvahy ECB (v eurech)

                        Jmenovitá hodnota

                        10.2

                           Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)

                        Čisté pozice těchto podpoložek:

                                    a)

                                    závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků. Viz též položka pasiv 9.3 „Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)“

                                    a)

                                    Jmenovitá hodnota

                                    b)

                                    ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

                                    b)

                                    Jmenovitá hodnota

                        11

                           Nevypořádané položky

                        Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají (včetně žirových převodů)

                        Jmenovitá hodnota

                        12

                           Ostatní závazky

                        12.1

                           Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

                        Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů (pokud se neuplatňuje denní variační marže), dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

                        Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

                        12.2

                           Položky časového rozlišení pasivní

                        Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období

                        Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte tržním kurzem

                        12.3

                           Ostatní

                                    a)

                                    Daňové závazky. Účty v cizí měně ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv 11.3 „Ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady mimo minimálních rezerv. Jiné menší položky. Závazky ze správy svěřeného majetku

                                    a)

                                    Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena (cena repa)

                                    b)

                                    Vklady klientů ve zlatě

                                    b)

                                    Tržní hodnota

                                    c)

                                    Čisté závazky z penzí.

                                    c)

                                    Podle čl. 25 odst. 2

                        13

                           Rezervy

                                    a)

                                    Na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí náklady a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

                                    a)

                                    Pořizovací cena/jmenovitá hodnota

                                    b)

                                    Na rizika protistran nebo úvěrové riziko vyplývající z operací měnové politiky

                                    b)

                                    Jmenovitá hodnota (podle ocenění provedeného Radou guvernérů ECB na konci roku)

                        14

                           Účty přecenění

                                    a)

                                    Účty přecenění související s cenovými pohyby zlata, všech typů cenných papírů v eurech, všech typů cenných papírů v cizí měně, opcí; rozdíly z tržního ocenění úrokových derivátů; účty přecenění související s pohyby směnných kurzů pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání
                                    Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka. Viz čl. 14 odst. 2

                                    a)

                                    Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz

                                    b)

                                    Výsledky přecenění čistých závazků (aktiv) z definovaných požitků, pokud jde o požitky po skončení pracovního poměru, tj. čistá pozice následujících dílčích položek:

                                                i)

                                                pojistně-matematické zisky a ztráty současné hodnoty závazků z definovaných požitků

                                                ii)

                                                výnosy z aktiv plánu, kromě částek zahrnutých do čistého úroku z čistých závazků (aktiv) z definovaných požitků

                                                iii)

                                                jakákoliv změna účinku maximální výše aktiv, kromě částek zahrnutých do čistého úroku z čistých závazků (aktiv) z definovaných požitků

                                    b)

                                    Podle čl. 25 odst. 2

                        15

                           Kapitál a rezervní fondy

                        15.1

                           Kapitál

                        Splacený základní kapitál

                        Jmenovitá hodnota

                        15.2

                           Rezervní fondy

                        Zákonné rezervní fondy podle článku 33 statutu ESCB a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

                        Jmenovitá hodnota

                        16

                           Zisk za rok

                        Jmenovitá hodnota

                  “

         (1)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (Úř. věst. L 91, 2.4.2015, s. 3).

         (2)  Rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (Úř. věst. L 35, 9.2.2011, s. 26).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2264 ze dne 7. prosince 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/219/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               8.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 324/52

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2264
   ze dne 7. prosince 2017,
   kterým se mění rozhodnutí 2014/219/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 15. dubna 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/219/SZBP (1).

               (2)

               Dne 11. ledna 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/50 (2) měnící rozhodnutí 2014/219/SZBP tak, že se prodlužuje mandát mise o dva roky, totiž do 14. ledna 2019, a stanoví finanční referenční částka do 14. ledna 2018.

               (3)

               Rozhodnutí 2014/219/SZBP by mělo být změněno tak, aby stanovilo finanční referenční částku na období od 15. ledna 2018 do 14. ledna 2019.

               (4)

               Rozhodnutí 2014/219/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   V článku 14 rozhodnutí 2014/219/SZBP se odstavec 1 nahrazuje tímto:

      „1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP Sahel Mali v období od 15. dubna 2014 do 14. ledna 2015 činí 5 500 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP Sahel Mali v období od 15. ledna 2015 do 14. ledna 2016 činí 11 400 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP Sahel Mali v období od 15. ledna 2016 do 14. ledna 2017 činí 19 775 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP Sahel Mali v období od 15. ledna 2017 do 14. ledna 2018 činí 29 800 000 EUR.
      Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUCAP Sahel Mali v období od 15. ledna 2018 do 14. ledna 2019 činí 28 450 000 EUR.“

   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 7. prosince 2017.

            Za Radu

            předseda

         A. ANVELT

      (1)  Rozhodnutí Rady 2014/219/SZBP ze dne 15. dubna 2014 o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (Úř. věst. L 113, 16.4.2014, s. 21).

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/50 ze dne 11. ledna 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/219/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (Úř. věst. L 7, 12.1.2017, s. 18).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2261 ze dne 30. listopadu 2017 o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném ministerském výboru a ve Smíšeném výboru pro spolupráci zřízených Dohodou o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé k přijetí jednacího řádu Smíšeného ministerského výboru a mandátů Smíšeného výboru pro spolupráci a podvýborů

text:
               8.12.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 324/41

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2261
   ze dne 30. listopadu 2017
   o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném ministerském výboru a ve Smíšeném výboru pro spolupráci zřízených Dohodou o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé k přijetí jednacího řádu Smíšeného ministerského výboru a mandátů Smíšeného výboru pro spolupráci a podvýborů
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 30. října 2016 v Bruselu a je prozatímně prováděna ode dne 1. dubna 2017.

               (2)

               Podle čl. 27 odst. 2 a 3 dohody jsou zřízeny Smíšený ministerský výbor a Smíšený výbor pro spolupráci s cílem usnadnit provádění dohody.

               (3)

               Podle čl. 27 odst. 2 písm. b) bodu iv) dohody Smíšený ministerský výbor přijme svá pravidla a postupy a podle čl. 27 odst. 3 písm. c) dohody se Smíšený výbor pro spolupráci dohodne na svém mandátu. Podle čl. 27 odst. 3 písm. b) bodu viii) Smíšený výbor pro spolupráci zřídí podvýbory, které mu budou nápomocny při výkonu jeho povinností.

               (4)

               Podle čl. 27 odst. 2 písm. b) bodu ii) dohody Smíšenému ministerskému výboru společně předsedají ministr zahraničních věcí Kanady a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Podle čl. 27 odst. 3 písm. c) Společnému výboru pro spolupráci společně předsedají jeden vyšší úředník Kanady a jeden vyšší úředník Unie.

               (5)

               Za účelem zajištění účinného provádění dohody je třeba přijmout jednací řád Smíšeného ministerského výboru a mandáty Smíšeného výboru pro spolupráci a jeho podvýborů.

               (6)

               Postoj Unie ve Smíšeném ministerském výboru a Smíšeném výboru pro spolupráci by proto měl vycházet z připojených návrhů znění jednacího řádu Smíšeného ministerského výboru a mandátů Smíšeného výboru pro spolupráci a jeho podvýborů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   1.   Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném ministerském výboru EU-Kanada, vychází ze znění jednacího řádu Smíšeného ministerského výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
   2.   Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru pro spolupráci EU-Kanada, vychází ze znění mandátů Smíšeného výboru pro spolupráci a podvýborů, připojených k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Komisi a vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         K. SIMSON

      (1)  Dohoda o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé (Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 45).

      PŘÍLOHA

         ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO MINISTERSKÉHO VÝBORU
         ze dne …
         o přijetí jednacího řádu
         SMÍŠENÝ MINISTERSKÝ VÝBOR EU-KANADA,
         s ohledem na Dohodu o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 27 uvedené dohody,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 30 odst. 2 dohody se části dohody provádějí prozatímně ode dne 1. dubna 2017.

                     (2)

                     Podle čl. 27 odst. 2 písm. b) bodu iv) dohody přijme Smíšený ministerský výbor svůj jednací řád,

               ROZHODL TAKTO:
         Přijímá se jednací řád Smíšeného ministerského výboru uvedený v příloze.

            V … dne …

                  Za Smíšený ministerský výbor EU-Kanada

                  spolupředsedové

      PŘÍLOHA
      Jednací řád Smíšeného ministerského výboru
      Úkoly
      Smíšený ministerský výbor bude plnit tyto úkoly:

                  a)

                  hodnotit stav vztahů na základě výroční zprávy předložené Smíšeným výborem pro spolupráci;

                  b)

                  činit doporučení k činnosti Smíšeného výboru pro spolupráci včetně nových oblastí pro budoucí spolupráci;

                  c)

                  přijímat rozhodnutí se souhlasem obou stran dohody;

                  d)

                  činit doporučení ke sporům vyplývajícím z provádění této dohody v souladu s článkem 28 dohody.

            Předseda, složení a účastníci

                  1.

                  Smíšenému ministerskému výboru společně předsedají ministr zahraničních věcí Kanady a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.

                  2.

                  Každá strana dohody informuje sekretariát o složení své delegace před každým zasedáním Smíšeného ministerského výboru.

                  3.

                  Spolupředsedové mohou k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby poskytli informace o konkrétní záležitosti.

            Zasedání

                  1.

                  Smíšený ministerský výbor bude zasedat jednou ročně nebo na základě vzájemné dohody podle okolností. Zasedání Smíšeného ministerského výboru se budou konat střídavě v Evropské unii a v Kanadě nebo na jakémkoli jiném místě společně schváleném spolupředsedy a ve společně schváleném termínu.

                  2.

                  Zasedání Smíšeného ministerského výboru budou probíhat za zavřenými dveřmi, pokud spolupředsedové se souhlasem stran dohody nerozhodnou, že bude zasedání veřejné.

            Sekretariát

                  1.

                  Jako tajemníci Smíšeného ministerského výboru budou společně jednat zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce kanadského Ministerstva globálních záležitostí. Příslušná sdělení spolupředsedů nebo adresovaná spolupředsedům se budou zasílat tajemníkům.

                  2.

                  Sekretariát zajistí pravidelné kontakty, mimo jiné i prostřednictvím videokonference, před zasedáním Smíšeného ministerského výboru, aby zhodnotil tematické dialogy, které případně proběhly před zasedáním Smíšeného ministerského výboru. Obsah těchto výměn názorů bude podkladem pro program zasedání Smíšeného ministerského výboru.

            Programy zasedání

                  1.

                  Sekretariát hostitelské strany dohody vypracuje pro každé zasedání předběžný program. Pokud to okolnosti dovolí, bude předběžný program zasedání zaslán spolu s veškerými příslušnými dokumenty stranám dohody nejméně 15 pracovních dnů před začátkem zasedání.

                  2.

                  Program schválí spolupředsedové a Smíšený ministerský výbor ho přijme na začátku každého zasedání. Na základě rozhodnutí spolupředsedů mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

            Společné ministerské prohlášení
      Na konci každého zasedání schválí strany dohody prohlášení Smíšeného ministerského výboru. To bude zveřejněno a může zahrnovat jakákoli doporučení schválená stranami dohody.
      Rozhodnutí a doporučení

                  1.

                  Smíšený ministerský výbor může přijímat rozhodnutí nebo činit doporučení za účelem dosažení cílů dohody.

                  2.

                  Rozhodnutí a doporučení Smíšeného ministerského výboru přijmou společným schválením strany dohody a budou oznámena na straně EU v příslušných případech Generálnímu sekretariátu Evropské komise, Evropské službě pro vnější činnost, stálým zastoupením členských států při Evropské unii, Generálnímu sekretariátu Rady EU a na kanadské straně příslušným kanadským orgánům.

                  3.

                  Rozhodnutí se přijmou poté, co strany dohody dokončí své příslušné vnitřní postupy v souladu se svými právními a správními předpisy.

                  4.

                  Rozhodnutí a doporučení Smíšeného ministerského výboru se vyhotoví ve dvou platných vyhotoveních podepsaných spolupředsedy.

                  5.

                  V naléhavých případech mohou být rozhodnutí a doporučení přijata mimo formální zasedání Smíšeného ministerského výboru písemným postupem. Tato rozhodnutí a doporučení musí být sdělena stranám dohody.

            Výdaje

                  1.

                  Každá strana dohody ponese výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních Smíšeného ministerského výboru, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje na poštovné a telekomunikace.

                  2.

                  Každá strana dohody ponese výdaje, které jí vzniknou v souvislosti s tlumočením na zasedáních a s překlady.

                  3.

                  Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů ponese hostitelská strana dohody.

            Zachování důvěrnosti
      Pokud strana dohody předloží Smíšenému ministerskému výboru informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.
      Změna jednacího řádu
      Tento jednací řád může být změněn v souladu s ustanoveními o rozhodnutích a doporučeních.

      Mandát Smíšeného výboru pro spolupráci a podvýborů
      SMÍŠENÝ VÝBOR PRO SPOLUPRÁCI EU-KANADA,
      s ohledem na Dohodu o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 27 uvedené dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  V souladu s čl. 30 odst. 2 dohody se části dohody prozatímně provádějí ode dne 1. dubna 2017.

                  (2)

                  Podle čl. 27 odst. 3 písm. c) dohody přijme Smíšený výbor pro spolupráci svůj mandát.

                  (3)

                  Podle čl. 27 odst. 3 písm. b) bodu viii) může Smíšený výbor pro spolupráci zřídit podvýbory, které umožňují odborné debaty o klíčových oblastech spadajících do oblasti působnosti dohody,

            SCHVÁLIL TOTO:
      Přijímá se mandát Smíšeného výboru pro spolupráci uvedený v příloze.

         V … dne …

               Za Smíšený výbor pro spolupráci EU-Kanada

               spolupředsedové

      PŘÍLOHA
      Mandát Smíšeného výboru pro spolupráci
      Úkoly
      Smíšený výbor pro spolupráci bude plnit tyto úkoly:

                  a)

                  činit doporučení ohledně priorit týkajících se spolupráce mezi stranami dohody;

                  b)

                  sledovat vývoj strategických vztahů mezi stranami dohody;

                  c)

                  zabezpečovat výměnu názorů a předkládat návrhy k jakýmkoli otázkám společného zájmu;

                  d)

                  činit doporučení v zájmu účinnosti, vyšší efektivity a součinnosti mezi stranami dohody;

                  e)

                  zajišťovat řádné fungování této dohody;

                  f)

                  poskytovat výroční zprávu o stavu vztahů Smíšenému ministerskému výboru, kterou strany dohody zveřejní;

                  g)

                  náležitě řešit jakékoli záležitosti týkající se této dohody, které mu strany dohody předloží;

                  h)

                  zřizovat podvýbory, které mu budou nápomocny při výkonu jeho povinností. Tyto podvýbory by však neměly duplikovat subjekty zřízené podle jiných dohod mezi stranami dohody;

                  i)

                  analyzovat situace, kdy jedna ze stran dohody má za to, že její zájmy byly nebo mohly být nepříznivě ovlivněny rozhodovacími postupy v oblastech spolupráce, na něž se nevztahuje zvláštní dohoda.

            Složení, předsednictví a účastníci

                  1.

                  Smíšený výbor pro spolupráci bude složen ze zástupců stran.

                  2.

                  Smíšenému výboru pro spolupráci budou společně předsedat vždy jeden vyšší úředník Evropské služby pro vnější činnost a jeden vyšší úředník kanadského Ministerstva globálních záležitostí.

                  3.

                  Každá strana dohody informuje spolupředsedy o složení své delegace před každým zasedáním Smíšeného výboru pro spolupráci.

                  4.

                  Spolupředsedové mohou k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby poskytli informace o konkrétní záležitosti.

            Zasedání

                  1.

                  Smíšený výbor pro spolupráci bude zasedat jednou ročně nebo na základě společné dohody. Zasedání Smíšeného výboru pro spolupráci svolávají spolupředsedové. Zasedání Smíšeného ministerského výboru se budou konat střídavě v Evropské unii a v Kanadě ve společně schváleném termínu. Na žádost kterékoli strany dohody se mohou konat zvláštní zasedání Smíšeného výboru pro spolupráci.

                  2.

                  Pokud to spolupředsedové schválí, mohou se tato zvláštní zasedání Smíšeného výboru pro spolupráci výjimečně konat prostřednictvím videokonference nebo telekonference.

                  3.

                  Zasedání Smíšeného výboru pro spolupráci budou probíhat za zavřenými dveřmi, pokud spolupředsedové se souhlasem stran dohody nerozhodnou, že bude zasedání veřejné.

            Sekretariát
      Jako tajemníci Smíšeného výboru pro spolupráci budou společně jednat zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce kanadského Ministerstva globálních záležitostí. Příslušná sdělení spolupředsedů nebo adresovaná spolupředsedům se budou zasílat tajemníkům.
      Programy zasedání

                  1.

                  Sekretariát hostitelské strany dohody vypracuje ve spolupráci s druhým sekretariátem pro každé zasedání předběžný program. Předběžný program zasedání bude zaslán spolu s veškerými příslušnými dokumenty stranám dohody nejméně 15 pracovních dnů před začátkem zasedání. Spolupředsedové mohou v případě potřeby se souhlasem obou stran dohody stanovit jinou lhůtu pro konkrétní zasedání.

                  2.

                  Kterákoli ze stran dohody může požádat sekretariát o zařazení určitého bodu na program zasedání. Předběžný program bude obsahovat všechny body, k nimž sekretariát obdržel příslušnou žádost nejpozději 21 pracovních dnů před datem zasedání.

                  3.

                  Program schválí spolupředsedové a Smíšený výbor pro spolupráci ho přijme na začátku každého zasedání. Se souhlasem spolupředsedů mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

                  4.

                  Strany dohody zajistí pravidelné kontakty, mimo jiné i prostřednictvím videokonference, před zasedáním Smíšeného výboru pro spolupráci, aby zhodnotily tematické dialogy a dialogy o určitých zeměpisných oblastech, které případně proběhly před zasedáním. Obsah těchto výměn názorů bude podkladem pro program zasedání Smíšeného výboru pro spolupráci.

            Zápis ze zasedání

                  1.

                  Spolupředsedové shrnou závěry, k nimž Smíšený výbor pro spolupráci dospěl na každém zasedání. Oba sekretariáty schválí návrh zápisu ze zasedání na základě těchto závěrů. První návrh zápisu navrhne hostitelský sekretariát ve lhůtě 15 pracovních dnů od data zasedání.

                  2.

                  Strany dohody schválí návrh do 30 pracovních dnů od data zasedání, nebo do data, které bude schváleno oběma stranami dohody. Jakmile strany dohody schválí návrh zápisu, spolupředsedové ručně nebo elektronicky podepíší jeho dva prvopisy.

            Doporučení

                  1.

                  Doporučení Smíšeného výboru pro spolupráci přijmou společným schválením strany dohody a budou součástí společného zápisu ze zasedání. Zápis bude předán na straně EU v příslušných případech Generálnímu sekretariátu Evropské komise, Evropské službě pro vnější činnost, Generálnímu sekretariátu Rady EU, stálým zastoupením členských států při Evropské unii a na kanadské straně příslušným orgánům Kanady.

                  2.

                  Smíšený výbor pro spolupráci bude činit související doporučení ke sporům vyplývajícím z provádění této dohody. Tato doporučení budou činěna v souladu s článkem 28 dohody.

            Výroční zpráva Smíšenému ministerskému výboru

                  1.

                  Sekretariát zajistí, aby byla výroční zpráva o stavu vztahů vypracována a předána stranám dohody nejméně 15 pracovních dní před zasedáním Smíšeného výboru pro spolupráci.

                  2.

                  Smíšený výbor pro spolupráci schválí výroční zprávu, která má být předložena Smíšenému ministerskému výboru. Zpráva bude poté zveřejněna.

            Výdaje

                  1.

                  Každá strana dohody ponese výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních Smíšeného výboru pro spolupráci, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje na poštovné a telekomunikace.

                  2.

                  Každá strana dohody ponese výdaje, které jí vzniknou v souvislosti s tlumočením na zasedáních a s překlady.

                  3.

                  Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů ponese hostitelská strana dohody.

            Zřízení podvýborů

                  1.

                  Smíšený výbor pro spolupráci může zřizovat podvýbory, které mu budou nápomocny při výkonu jeho povinností. Podvýbory budou podávat zprávu Smíšenému výboru pro spolupráci po každém svém zasedání a nebudou duplikovat subjekty zřízené podle jiných dohod mezi stranami dohody.

                  2.

                  Smíšený výbor pro spolupráci může jakékoli stávající podvýbory zrušit, stanovit nebo změnit jejich mandát nebo zřídit další podvýbory.

            Zachování důvěrnosti
      Pokud strana dohody předloží Smíšenému výboru pro spolupráci informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.
      Změna mandátu
      Tento mandát může být změněn v souladu s čl. 27 odst. 3 písm. c) dohody.
      Podvýbory

                  1.

                  Podvýbory Smíšeného výboru pro spolupráci (dále jen „podvýbory“) se na svých zasedáních mohou zabývat prováděním dohody v příslušných oblastech. Mohou též projednávat otázky nebo konkrétní projekty související s příslušnou oblastí dvoustranné spolupráce, včetně výkladu dohody.

                  2.

                  Podvýbory budou pracovat pod vedením Smíšeného výboru pro spolupráci. Do 20 pracovních dnů po každém zasedání podají zprávu a předloží zápis a závěry ze zasedání spolupředsedům Smíšeného výboru pro spolupráci.

                  3.

                  Podvýbory budou složeny ze zástupců stran dohody.

                  4.

                  Podvýbory mohou na svá zasedání přizvat odborníky a vyslechnout je v souvislosti s konkrétními body programu zasedání.

                  5.

                  Podvýborům budou společně předsedat strany dohody.

                  6.

                  Každý podvýbor rozhodne o tom, jak budou rozděleny úkoly sekretariátu, aby bylo zajištěno včasné podávání zpráv Smíšenému výboru pro spolupráci.

                  7.

                  Podvýbory budou zasedat vždy, když to budou vyžadovat okolnosti, na základě písemné žádosti jedné ze stran dohody. Každé zasedání se bude konat na místě a v den, na nichž se strany dohody společně shodnou. Zasedání mohou rovněž probíhat formou videokonference.

                  8.

                  Zasedání podvýborů budou probíhat za zavřenými dveřmi, pokud spolupředsedové se souhlasem stran dohody nerozhodnou, že bude zasedání veřejné.

                  9.

                  Strany dohody společně schválí program zasedání podvýboru.

                  10.

                  Strany dohody společně vypracují návrh zápisu z každého zasedání podvýboru.


title: Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2018/559 ze dne 6. dubna 2018, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro článek 6 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi

text:
               11.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 93/4

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU, Euratom) 2018/559
   ze dne 6. dubna 2018,
   kterým se stanoví prováděcí pravidla pro článek 6 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
   s ohledem na rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2017/46 ze dne 10. ledna 2017 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi (1), a zejména na článek 6 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souvislosti s přijetím rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 musí Komise přezkoumat, aktualizovat a konsolidovat prováděcí pravidla spojená se zrušeným rozhodnutím Komise C(2006) 3602 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů používaných Komisí.

               (2)

               Člen Komise odpovědný za bezpečnost byl v plném souladu s vnitřním jednacím řádem zmocněn, aby stanovil prováděcí pravidla v souladu s článkem 13 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 (2).

               (3)

               Prováděcí pravidla rozhodnutí C(2006) 3602 by proto měla být zrušena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   KAPITOLA 1

      OBECNÁ USTANOVENÍ

   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti
   1.   Předmět a oblast působnosti tohoto rozhodnutí jsou uvedeny v článku 1 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46.
   2.   Ustanovení tohoto rozhodnutí se týkají všech komunikačních a informačních systémů (CIS). Odpovědnosti vymezené v tomto rozhodnutí se však netýkají CIS zpracovávajících utajované informace EU. Příslušné odpovědnosti pro tyto systémy určí vlastník systémů a bezpečnostní orgán Komise v souladu s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 (3).
   3.   V kapitole 2 tohoto rozhodnutí je uveden přehled praktického provádění organizace a odpovědností souvisejících s bezpečností IT. V kapitole 3 tohoto rozhodnutí je uveden přehled postupů podle článku 6 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46.
   Článek 2
   Definice
   Pro toto rozhodnutí se použijí definice uvedené v článku 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46. Pro účely tohoto rozhodnutí se dále rozumí:

               1.

               „schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu“ (CAA) funkce vykonávaná bezpečnostním orgánem Komise, který spadá pod vedení Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost;

               2.

               „vnějším připojením k síti“ jakékoliv propojení elektronické komunikace mezi vnitřní sítí Komise a jakoukoli jinou sítí, včetně internetu. Tato definice nezahrnuje sítě třetích stran, které jsou poskytovány na základě smlouvy jako součást vnitřní sítě Komise;

               3.

               „úschovou klíče u třetí strany“ postup pro uchovávání kopií kryptografických klíčů u jedné nebo více samostatných stran při zajištění oddělení funkcí, aby bylo umožněno jejich obnovení v případě ztráty provozního klíče. Klíče mohou být rozděleny do dvou nebo více částí, přičemž každá z nich je uložena u jiné strany, aby bylo zajištěno, že žádná jednotlivá strana nemá k dispozici celý klíč.

               4.

               výrazem „RASCI“ zkratka pro přidělení odpovědnosti na základě těchto atributů, kterými se rozumí:

                           a)

                           „odpovědným“ („responsible“–R) mající povinnost jednat a přijímat rozhodnutí k dosažení požadovaných výsledků;

                           b)

                           „ručícím“ („accountable“–A) nesoucí zodpovědnost za kroky, rozhodnutí a plnění;

                           c)

                           „podporujícím“ („supports“–S) mající povinnost spolupracovat s odpovědnou osobu na splnění úkolu;

                           d)

                           „konzultovaným“ („consulted“–C) kontaktovaný pro radu nebo stanovisko;

                           e)

                           „informovaným“ („informed“–I) dostávající aktuální příslušné informace.

         KAPITOLA 2

      ORGANIZACE A ODPOVĚDNOST

   Článek 3
   Úlohy a odpovědnosti
   Úlohy a odpovědnosti v souvislosti s články 4 až 8 tohoto rozhodnutí jsou vymezeny v příloze v souladu s modelem RASCI.
   Článek 4
   Sladění s politikou Komise v oblasti bezpečnosti informačních systémů
   1.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost provádí přezkum politiky Komise v oblasti bezpečnosti IT a souvisejících norem a pokynů, aby bylo zajištěno, že jsou v souladu s obecnými bezpečnostními politikami Komise, zejména s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/443 (4) a rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444.
   2.   Na žádost jiných útvarů Komise může Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost provést přezkum jejich politik v oblasti bezpečnosti IT nebo jiné dokumentace v oblasti bezpečnosti IT, aby byl zajištěn jejich soulad s politikou Komise v oblasti bezpečnosti informačních systémů. Vedoucí dotčeného útvaru Komise zajistí, aby všechny nesrovnalosti byly řešeny.
   3.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost v rámci své odpovědnosti za bezpečnost informací spolupracuje s Generálním ředitelstvím pro informatiku, aby bylo zajištěno, že postupy v oblasti bezpečnosti IT plně zohledňují klasifikaci a zásady bezpečnosti stanovené v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443, zejména v článcích 3 a 9.
   KAPITOLA 3

      POSTUPY V OBLASTI BEZPEČNOSTI IT

   Článek 5
   Šifrovací technologie
   1.   Použití šifrovacích technologií pro ochranu utajovaných informací EU („EU classified information“ – EUCI) musí být v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444.
   2.   Rozhodnutí o použití šifrovacích technologií pro ochranu jiných informací než EUCI musí být přijato vlastníkem každého komunikačního a informačního systému s přihlédnutím jak k rizikům, která mají být šifrováním zmírněna, tak k rizikům, která to přináší.
   3.   Jakékoli použití šifrovacích technologií vyžaduje předchozí schválení ze strany CAA s výjimkou případu, kdy je šifrování použito pouze pro ochranu důvěrnosti jiných informací než EUCI během přenosu a používá standardní síťové komunikační protokoly.
   4.   S výjimkou uvedenou v odstavci 3 tohoto článku útvary Komise zajistí, aby zálohy všech dešifrovacích klíčů byly uloženy v úschově u třetí strany za účelem obnovení uložených údajů v případě, že dešifrovací klíč nebude k dispozici. Obnovení zašifrovaných údajů pomocí záloh dešifrovacích klíčů se smí provést pouze na základě autorizace v souladu s normou definovanou ze strany CAA.
   5.   Žádosti o schválení použití šifrovacích technologií musí být formálně doloženy a musí obsahovat podrobnosti o příslušném komunikačním a informačním systému a o údajích, které mají být chráněny, technologiích, které mají být použity, a souvisejících bezpečnostních provozních postupech. Tyto žádosti o schválení podepisuje vlastník systému.
   6.   Žádosti o schválení použití šifrovacích technologií posuzuje CAA v souladu se zveřejněnými normami a požadavky.
   Článek 6
   Bezpečnostní kontroly IT
   1.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost provádí bezpečnostní kontroly IT s cílem ověřit, zda jsou opatření pro bezpečnost IT v souladu s politikami Komise v oblasti bezpečnosti IT, a zkontrolovat integritu těchto kontrolních opatření.
   2.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost může bezpečnostní kontrolu IT provést:

               a)

               z vlastního podnětu;

               b)

               na žádost Rady pro řízení informační bezpečnosti (ISSB);

               c)

               na žádost vlastníka systému;

               d)

               v případě bezpečnostního incidentu nebo

               e)

               v případě zjištění vysokého rizika pro určitý systém.

         3.   Vlastníci údajů mohou o bezpečnostní kontrolu IT požádat před uložením svých informací v komunikačním a informačním systému.
   4.   Výsledky kontroly musí být doloženy v oficiální zprávě pro vlastníka systému, která obsahuje zjištění a doporučení ke zlepšení souladu komunikačního a informačního systému s politikou v oblasti bezpečnosti IT, s kopií odeslanou úředníkovi pro bezpečnost informatiky na místní úrovni (LISO). Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost informuje o závažných problémech a doporučeních ISSB.
   5.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost sleduje provádění doporučení.
   6.   Bezpečnostní kontroly IT musí v příslušných případech zahrnovat kontrolu služeb, prostor a vybavení poskytnutých vlastníkovi systému, včetně interních i externích poskytovatelů služeb.
   Článek 7
   Přístup z vnějších sítí
   1.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost stanoví pravidla v normě o autorizaci přístupu mezi komunikačními a informačními systémy Komise a vnějšími sítěmi.
   2.   Pravidla musí rozlišovat mezi různými druhy vnějších připojení k síti a pro každý druh připojení stanovit vhodná bezpečnostní pravidla, včetně stanovení, zda je pro dané připojení vyžadována předchozí autorizace příslušného orgánu, jak je uvedeno v odstavci 4 tohoto článku.
   3.   V případě potřeby se autorizace udělí na základě oficiální žádosti a schvalovacího postupu. Schválení je platné po určenou dobu a musí být získáno před aktivací připojení.
   4.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost má celkovou odpovědnost za autorizaci žádostí, ale může odpovědnost za autorizaci některých druhů připojení na základě vlastního uvážení přenést na jiný útvar v souladu s čl. 17 odst. 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443 a za podmínek stanovených v odstavci 8.
   5.   Subjekt udělující autorizaci může jako podmínku pro schválení za účelem ochrany komunikačních a informačních systémů a sítí Komise před riziky neoprávněného přístupu nebo jiného narušení bezpečnosti stanovit další bezpečnostní požadavky.
   6.   Standardním poskytovatelem síťových služeb pro Komisi je generální ředitelství pro informatiku. Jakýkoli jiný útvar Komise provozující síť, již neposkytuje generální ředitelství pro informatiku, musí nejprve získat souhlas ISSB. Příslušný útvar Komise doloží opodstatnění žádosti a prokáže, že kontroly sítě jsou dostatečné pro splnění požadavků na kontrolu příchozích a odchozích toků informací.
   7.   Vlastník komunikačního a informačního systému určí bezpečnostní požadavky pro vnější přístup do tohoto systému a s podporou úředníka pro bezpečnost informatiky na místní úrovni zajistí zavedení vhodných opatření na ochranu bezpečnosti CIS.
   8.   Ochranná opatření zavedená pro vnější připojení k síti musí vycházet ze zásad „vědět jen to nejnutnější“ a „co nejomezenějších práv“, které zajišťují, že jednotlivci obdrží pouze ty informace a přístupová práva, které potřebují k výkonu svých funkcí pro Komisi.
   9.   Všechna vnější připojení k síti musí být filtrována a sledována, aby se odhalila možná narušení bezpečnosti.
   10.   V případě, že jsou připojení zřízena proto, aby umožnila externí zajištění komunikačního a informačního systému, je autorizace podmíněna úspěšným dokončením postupu popsaného v článku 8.
   Článek 8
   Externí zajišťování komunikačních a informačních systémů (CIS)
   1.   Pro účely tohoto rozhodnutí se CIS považuje za externě zajišťovaný, jestliže je zajišťován na základě smlouvy uzavřené s dodavatelem, kterým je třetí strana, a podle uvedené smlouvy je CIS umístěn v prostorách mimo Komisi. To zahrnuje externí zajištění služeb nebo činností jednoho nebo více CIS nebo jiných služeb IT, datových center v prostorách mimo Komisi a zpracování datových souborů Komise externími službami.
   2.   Externí zajištění služeb nebo činností CIS musí zohledňovat citlivost nebo stupeň utajení zpracovávaných informací takto:

               a)

               CIS zpracovávající utajované informace EU musí být akreditován v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444, přičemž musí být předem konzultován orgán pro bezpečnostní akreditaci (SAA) Komise. Systémy zpracovávající utajované informace EU nesmí být zajišťovány externě.

               b)

               Vlastník komunikačního a informačního systému zpracovávajícího jiné informace než EUCI musí zavést přiměřená opatření k řešení potřeb v oblasti bezpečnosti v souladu s příslušnými právními povinnostmi nebo citlivostí informací s přihlédnutím k rizikům externího zajištění služeb nebo činností. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost může stanovit další požadavky.

               c)

               Externě zajišťované vývojové projekty musí zohlednit citlivost vyvíjeného kódu a veškerých údajů ze zkoušek použitých během vývoje.

         3.   Pro externě zajišťované komunikační a informační systémy platí kromě zásad stanovených v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 tyto zásady:

               a)

               podmínky externího zajištění služeb nebo činností těchto systémů musí být navrženy tak, aby nevedly k závislosti na konkrétních dodavatelích;

               b)

               podmínky bezpečnosti externího zajištění služeb nebo činností musí minimalizovat možnosti přístupu k informacím Komise nebo úpravy informací Komise pro pracovníky třetích stran;

               c)

               pracovníci třetích stran, kteří mají přístup k externě zajišťovanému CIS, musí podepsat dohody o zachování důvěrnosti;

               d)

               externí zajištění služeb nebo činností CIS musí být uvedeno v evidenci komunikačních a informačních systémů.

         4.   Vlastník systému za účasti vlastníka údajů musí:

               a)

               posoudit a zdokumentovat rizika spojená s externím zajištěním služeb nebo činností;

               b)

               stanovit příslušné bezpečnostní požadavky;

               c)

               provádět konzultace s vlastníky všech dalších připojených CIS, aby bylo zajištěno začlenění jejich bezpečnostních požadavků;

               d)

               zajistit zahrnutí příslušných bezpečnostních požadavků a práv do smlouvy o externím zajištění služeb nebo činností;

               e)

               splnit veškeré další požadavky stanovené v podrobném postupu podle odstavce 8 tohoto článku.

         Tyto úkony musí být dokončeny před podpisem smlouvy nebo jiné dohody za účelem externího zajištění služeb nebo činností jednoho nebo více CIS.
   5.   Vlastníci systémů musí řídit rizika spojená s externím zajištěním služeb nebo činností po celou dobu životnosti CIS tak, aby byly splněny stanovené bezpečnostní požadavky.
   6.   Vlastníci systémů zajistí, aby dodavatelé, kterými jsou třetí strany, byli povinni okamžitě informovat Komisi o všech incidentech v oblasti bezpečnosti IT týkajících se externě zajišťovaného CIS Komise.
   7.   Vlastník systému je odpovědný za zajištění souladu komunikačního a informačního systému, smlouvy o externím zajištění služeb nebo činností a bezpečnostních opatření s pravidly Komise pro bezpečnost informací a IT.
   8.   Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost stanoví podrobnou normu týkající se odpovědností a činností stanovených v odstavcích 1 až 7 v souladu s níže uvedeným článkem 10.
   KAPITOLA 4

      RŮZNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 9
   Transparentnost
   Toto rozhodnutí se dá na vědomí zaměstnancům Komise a všem osobám, na které se vztahuje, a zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 10
   Normy
   1.   Ustanovení tohoto rozhodnutí se v případě potřeby podrobněji rozpracují do norem a/nebo pokynů, které mají být přijaty v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2017/46 a rozhodnutím C(2017) 7428. Normy a pokyny v oblasti bezpečnosti IT poskytnou další podrobnosti k těmto prováděcím pravidlům a rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 pro konkrétní oblasti bezpečnosti podle normy ISO 27001:2013 přílohy A. Tyto normy a pokyny jsou založeny na osvědčených postupech a jsou vybrány tak, aby vyhovovaly IT prostředí Komise.
   2.   Normy se v případě potřeby vypracují podle normy ISO 27001:2013 přílohy A v těchto oblastech:

               1)

               Organizace bezpečnosti informací;

               2)

               Bezpečnost lidských zdrojů;

               3)

               Řízení aktiv;

               4)

               Řízení přístupu;

               5)

               Kryptografie;

               6)

               Fyzická bezpečnost a bezpečnost prostředí;

               7)

               Bezpečnost provozu;

               8)

               Bezpečnost komunikací;

               9)

               Akvizice, vývoj a údržba systémů;

               10)

               Dodavatelské vztahy;

               11)

               Řízení incidentů bezpečnosti informací;

               12)

               Aspekty řízení kontinuity činností organizace z hlediska bezpečnosti informací;

               13)

               Soulad s požadavky.

         3.   Normy uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku schvaluje před jejich přijetím Rada pro řízení informační bezpečnosti.
   4.   Zrušují se prováděcí pravidla k rozhodnutí C(2006) 3602 týkající se oblasti působnosti tohoto rozhodnutí.
   5.   Normy a pokyny přijaté podle rozhodnutí C(2006) 3602 ze dne 16. srpna 2006 zůstávají v platnosti, pokud nejsou v rozporu s těmito prováděcími předpisy, až do jejich zrušení nebo nahrazení normami nebo pokyny, které mají být přijaty podle článku 13 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46.
   Článek 11
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 6. dubna 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Günther OETTINGER

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 6, 11.1.2017, s. 40.

      (2)  Rozhodnutí Komise C(2017) 7428 final ze dne 8. listopadu 2017, kterým se uděluje zmocnění k přijetí prováděcích pravidel, norem a pokynů týkajících se bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi.

      (3)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

      (4)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

      PŘÍLOHA

         ÚLOHY A ODPOVĚDNOSTI (RASCI)

      Model RASCI přiděluje subjektům úlohy s použitím těchto zkratek:
      a)   R– odpovědný
      b)   A– ručící
      c)   S– podporující
      d)   C– konzultovaný
      e)   I– informovaný

                  Úloha
                  Proces

                  ISSB

                  HR (DS)

                  Útvary Komise

                  Vlastník systémů

                  Vlastník údajů

                  LISO

                  DIGIT

                  Dodavatelé

                  Sladění s politikou Komise v oblasti bezpečnosti informačních systémů

                     R/A

                     S

                     S

                  Šifrovací technologie

                     C

                     A

                     R

                     I

                     C

                  Bezpečnostní kontroly IT

                     I

                     A/R

                     S

                     I

                     I

                     S

                  Přístup z vnějších sítí

                     C
                      (1)

                     C

                     A

                     R

                     I

                     S

                     S

                  Externí zajišťování komunikačních a informačních systémů (CIS)

                     S/C

                     A

                     R/C
                      (2)

                     S

                     C

                     S

         (1)  Konzultace s ISSB se provádí v souvislosti s provozováním vnitřních sítí kterýmkoli útvarem Komise kromě Generálního ředitelství pro informatiku.

         (2)  Vlastník CIS, jehož činnosti nebo služby jsou zajišťovány externě, je odpovědný, a vlastník jakéhokoli jiného CIS, se kterým je externě zajišťovaný CIS propojen, je konzultován.


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2018/558 ze dne 20. března 2018 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2018)

text:
               11.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 93/3

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2018/558
   ze dne 20. března 2018
   o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2018)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2013/233/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

               (2)

               Dne 18. července 2017 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2017/1401 (2) o prodloužení mandátu pana Vincenza TAGLIAFERRIHO jako vedoucího mise EUBAM Libya na období od 22. srpna 2017 do 21. srpna 2018.

               (3)

               Dne 17. července 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/1342 (3) o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP do 31. prosince 2018.

               (4)

               Dne 26. února 2018 vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Vincenza TAGLIAFERRIHO jako vedoucího mise EUBAM Libya prodloužen na období od 22. srpna 2018 do 31. prosince 2018,

         PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mandát pana Vincenza TAGLIAFERRIHO jako vedoucího mise EUBAM Libya se prodlužuje na období od 22. srpna 2018 do 31. prosince 2018.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 21. srpna 2018.

      V Bruselu dne 20. března 2018.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         W. STEVENS

      (1)  Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15.

      (2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/1401 ze dne 18. července 2017 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2017) (Úř. věst. L 199, 29.7.2017, s. 13).

      (3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1342 ze dne 17. července 2017 o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 185, 18.7.2017, s. 60).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/591 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo

text:
               19.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 99/11

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/591
   ze dne 16. dubna 2018
   o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh německé vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/333 (4) nahradil dne 4. března 2016 pan Joachim WOLBERGS paní Dagmar MÜHLENFIELDOVOU ve funkci člena Výboru regionů.

               (2)

               Po skončení funkčního období pana Joachima WOLBERGSE se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

               —

               dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

            Za Radu

            předseda

         R. PORODZANOV

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/333 ze dne 4. března 2016 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Spolkovou republikou Německo (Úř. věst. L 62, 9.3.2016, s. 16).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/592 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Lucembursko

text:
               19.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 99/12

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/592
   ze dne 16. dubna 2018
   o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Lucembursko
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (1), a zejména na články 23 a 24 uvedeného nařízení,
   s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládou Lucemburska,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada jmenovala rozhodnutím ze dne 20. září 2016 (2) členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na období od 25. září 2016 do 24. září 2018.

               (2)

               Vláda Lucemburska předložila návrhy na jmenování pro několik míst, která je třeba obsadit,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období, které končí 24. září 2018, jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků:

               I.

               ZÁSTUPCI VLÁD

                           Země

                           Členové

                           Náhradníci

                           Lucembursko

                           Tom GOEDERS
                           Laurent PEUSCH

                           Jonathan PEREIRA NEVES

               II.

               ZÁSTUPCI ODBOROVÝCH ORGANIZACÍ

                           Země

                           Členové

                           Náhradníci

                           Lucembursko

                           Carlos PEREIRA
                           Paul DE ARAUJO

                           Eduardo DIAS

               III.

               ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

                           Země

                           Členové

                           Náhradníci

                           Lucembursko

                           Patricia HEMMENOVÁ
                           François ENGELS

                           Héloise ANTOINEOVÁ

         Článek 2
   Členy a náhradníky, kteří zatím nebyli navrženi, jmenuje Rada později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

            Za Radu

            předseda

         R. PORODZANOV

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1).

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2016 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (Úř. věst. C 348, 23.9.2016, s. 3).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/590 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Spolkovou republikou Německo

text:
               19.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 99/10

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/590
   ze dne 16. dubna 2018
   o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Spolkovou republikou Německo
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh německé vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

               (2)

               Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Birgit J. HONÉOVÁ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei) navržena, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

               (3)

               Po skončení funkčního období pana Fritze JAECKELA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

               a)

               jako členka:

                           —

                           paní Birgit J. HONÉOVÁ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (změna mandátu),

                     a

               b)

               jako náhradník:

                           —

                           pan Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

            Za Radu

            předseda

         R. PORODZANOV

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2018/600 ze dne 10. října 2016 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách jménem Evropské unie

text:
               20.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 101/3

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/600
   ze dne 10. října 2016
   o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách jménem Evropské unie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Novým Zélandem o dohodě mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (dále jen „dohoda“). Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním dohody dne 23. září 2015.

               (2)

               Účelem dohody je vytvořit právní základ pro rámec spolupráce, jenž se zaměřuje na zabezpečení dodavatelského řetězce a usnadnění zákonného obchodu a který rovněž umožňuje výměnu informací v zájmu zajištění řádného uplatňování celních předpisů a prevence, vyšetřování a potírání porušení celních předpisů.

               (3)

               Dohoda by měla být podepsána,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (1).
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 10. října 2016.

            Za Radu

            předsedkyně

         G. MATEČNÁ

      (1)  Znění dohody bude zveřejněno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.