Rozhodnutí Komise ze dne 05/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9203 - Shanghai Xingfu Motorcycle Co., Ltd / Pierburg Pump Technology GmbH / Pierburg Huayu Pump Technology Co., Ltd) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 18/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9219 - THE BLACKSTONE GROUP L.P. / SRETAW 2 LIMITED / BEAUPARC UTILITIES HOLDINGS LIMITED) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2019/345 ze dne 22. února 2019 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/1/2019)

text:
                  1.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 62/10

         ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2019/345
         ze dne 22. února 2019
         o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/1/2019)
         POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,
         s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/219/SZBP ze dne 15. dubna 2014 o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Podle rozhodnutí 2014/219/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise EUCAP Sahel Mali, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

                     (2)

                     Dne 18. září 2017 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2017/1780 (2), kterým jmenoval pana Philippa RIA vedoucím mise EUCAP Sahel Mali na období od 1. října 2017 do 14. ledna 2018.

                     (3)

                     Dne 9. ledna 2018 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2018/57 (3) o prodloužení mandátu pana Philippa RIA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Mali na období od 15. ledna 2018 do 14. ledna 2019.

                     (4)

                     Dne 17. prosince 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/2008 (4), kterým byl mandát mise EUCAP Sahel Mali prodloužen do 28. února 2019.

                     (5)

                     Dne 18. prosince 2018 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2018/2063 (5) o prodloužení mandátu pana Philippa RIA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Mali na období od 15. ledna 2019 do 28. února 2019.

                     (6)

                     Dne 21. února 2019 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2019/312 (6), kterým byl mandát mise EUCAP Sahel Mali prodloužen do 14. ledna 2021.

                     (7)

                     Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Philippa RIA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Mali prodloužen od 1. března 2019 do 30. září 2020,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Mandát pana Philippa RIA jako vedoucího mise EUCAP Sahel Mali se prodlužuje do 30. září 2020.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
            Použije se ode dne 1. března 2019.

            V Bruselu dne 22. února 2019.

                  Za Politický a bezpečnostní výbor

                  předsedkyně

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  Úř. věst. L 113, 16.4.2014, s. 21.

            (2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/1780 ze dne 18. září 2017 o jmenování vedoucího mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/1/2017) (Úř. věst. L 253, 30.9.2017, s. 37).

            (3)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2018/57 ze dne 9. ledna 2018 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/1/2018) (Úř. věst. L 10, 13.1.2018, s. 14).

            (4)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/2008 ze dne 17. prosince 2018, kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2014/219/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (Úř. věst. L 322, 18.12.2018, s. 24).

            (5)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2018/2063 ze dne 18. prosince 2018 o prodloužení mandátu vedoucího mise Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (EUCAP Sahel Mali/2/2018) (Úř. věst. L 329, 27.12.2018, s. 26).

            (6)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/312 ze dne 21. února 2019, kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2014/219/SZBP o misi Evropské unie SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (Úř. věst. L 51, 22.2.2019, s. 29).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/354 ze dne 4. března 2019, kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině

text:
                  5.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 64/7

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2019/354
         ze dne 4. března 2019,
         kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 5. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/119/SZBP (1).

                     (2)

                     Na základě přezkumu rozhodnutí 2014/119/SZBP by použitelnost omezujících opatření vůči některým osobám, subjektům a orgánům měla být prodloužena do 6. března 2020, položka týkající se jedné osoby by měla být vypuštěna a příloha by měla být doplněna o informace týkající se práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu.

                     (3)

                     Rozhodnutí 2014/119/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí 2014/119/SZBP se mění takto:

                        1)

                        V článku 5 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                        „Toto rozhodnutí se použije do dne 6. března 2020.“

                        2)

                        Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            V Bruselu dne 4. března 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               A. ANTON

            (1)  Rozhodnutí Rady 2014/119/SZBP ze dne 5. března 2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 66, 6.3.2014, s. 26).

            PŘÍLOHA
            Příloha rozhodnutí 2014/119/SZBP se mění takto:

                        1)

                        Část „Seznam osob, subjektů a orgánů podle článku 1“ se mění takto:

                                    a)

                                    nadpis se nahrazuje tímto:
                                    „A.

                                             Seznam osob, subjektů a orgánů podle článku 1“;

                                    b)

                                    Ze seznamu se vypouští položka týkající se této osoby:

                                                5.

                                                Andrii Petrovych Kliuiev.

                        2)

                        Doplňuje se nová část, která zní:
                        „B.
                              Právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu

                        Právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu podle trestního řádu Ukrajiny
                        Článek 42 trestního řádu Ukrajiny (dále jen „trestní řád“) stanoví, že každá osoba, která je podezřelá nebo obviněná v trestním řízení, má právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu. Mezi tato práva náleží právo být informován o tom, z jakého trestného činu je dotyčná osoba podezřelá nebo obviněná, právo být výslovně a bez prodlení informován o svých právech podle trestního řádu, právo mít při první žádosti přístup k obhájci, právo předkládat návrhy týkající se procesních úkonů a právo napadnout rozhodnutí, úkony a opomenutí vyšetřovatele, veřejného žalobce a vyšetřujícího soudce. Článek 306 trestního řádu stanoví, že stížnosti proti rozhodnutím, jednáním nebo opomenutím vyšetřovatele nebo veřejného žalobce musí posoudit vyšetřující soudce místního soudu v přítomnosti stěžovatele nebo jeho obhájce či právního zástupce. Článek 309 trestního řádu kromě toho stanoví, která rozhodnutí vyšetřujících soudců mohou být napadena opravným prostředkem a že jiná rozhodnutí mohou být předmětem soudního přezkumu v průběhu přípravného řízení u soudu. Řada procesních vyšetřovacích úkonů je navíc možná pouze s výhradou rozhodnutí vyšetřujícího soudce nebo soudu (například zajištění majetku podle článku 164 a opatření k zajištění podle článku 176 trestního řádu).
                        Uplatnění práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu jednotlivých osob zařazených na seznam
                        1.   Viktor Fedorovych Yanukovych
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Janukovyče na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku a rozhodnutí soudu ze dne 1. listopadu 2018, jímž povolil zatčení a předvolání podezřelé osoby a zajištění její přítomnosti u soudu, jakož i rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. října 2018 vrátit prokuratuře žádost o zvláštní vyšetřování před zahájením soudního řízení in absentia.
                        2.   Vitalli Yuriyovych Zakharchenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, byla respektováno právo pana Zacharčenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 21. května 2018 a 23. listopadu 2018, jimiž povolil, aby byl pan Zacharčenko zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        3.   Viktor Pavlovych Pshonka
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Pšonky na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 12. března 2018 a 13. srpna 2018, jimiž povolil, aby byl pan Pšonka zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        6.   Viktor Ivanových Ratushniak
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Ratušnaka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 21. května 2018 a 23. listopadu 2018, jimiž povolil, aby byl pan Ratušnak zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na uplatnění zajištění ve vazbě.
                        7.   Oleksandr Viktorovych Yanukovych
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Janukovyče na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 7. února 2018 vrátit prokuratuře žádost o zvláštní vyšetřování před zahájením soudního řízení in absentia, řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku a rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 27. června 2018, kterým bylo zrušeno usnesení prokuratury, v němž byl zamítnut návrh obhajoby na ukončení vyšetřování.
                        9.   Artem Viktorovych Pshonka
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Pšonky na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 12. března 2018 a 13. srpna 2018, jimiž povolil, aby byl pan Pšonka zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        11.   Mykola Yanovych Azarov
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Azarova na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. září 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia, jakož i rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze 16. srpna 2018, jímž povolil, aby byl pan Azarov zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vazbu, a dále řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku.
                        12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Kurčenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 7. března 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia.
                        13.   Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Tabačnyka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. května 2018, jimiž povolil, aby byl pan Tabačnyk zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vazbu.
                        15.   Serhiy Hennadiyovych Arbuzov
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Arbuzova na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku, jakož i zrušení zajištění majetku.
                        17.   Oleksandr Viktorovych Klymenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Klymenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 5. října 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia.
                        18.   Edward Stavytskyi
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Stavyckého na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku, rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 22. listopadu 2017, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia, pokyn prokurátora ze dne 2. ledna 2018 určený vyšetřovateli, aby vyrozuměl podezřelé osoby a jejich obhájce o ukončení vyšetřování před zahájením soudního řízení, a skutečnost, že dne 8. května 2018 byla obžaloba postoupena Svjatošinskému obvodnímu soudu v Kyjevě k rozhodnutí ve věci. Z těchto informací rovněž vyplývá, že prokuratura nevydala žádné předchozí platné rozhodnutí nezahájit trestní vyšetřování, a že příslušným trestním řízením nebyla tudíž porušena zásada ne bis in idem.“


Rozhodnutí Komise ze dne 28/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9247 - Mitsubishi Corporation / ELG Haniel GmbH) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 11/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9094 - Amcor Limited / Bemis Company, Inc.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 04/12/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9093 - DP World Investments B.V. / Unifeeder A/S) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 22/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9273 - CVC Capital Partners SICA V-FIS S.A. / April) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 28/02/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9277 - Strukturfonden HC15 AB c/o Nalka Invest AB / OneMed AB) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 08/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9267 - KKR & Co. Inc. / Telepizza Group, S.A.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 01/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9275 - Intermediate Capital Group plc / Grupo Konectanet, Spain / Konecta, Spain) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 07/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9281 - American Securities / Belfor) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 01/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9145 - Kongsberg Gruppen ASA / Rolls-Royce plc) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 05/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9259 - Investindustrial VI L.P. / Natra) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/457 ze dne 19. března 2019 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Španělským královstvím

text:
                  21.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 79/16

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/457
         ze dne 19. března 2019
         o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Španělským královstvím
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
         s ohledem na návrh španělské vlády,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

                     (2)

                     Po skončení funkčního období paní Susany DÍAZ PACHECOVÉ se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

                        —

                        pan Juan Manuel MORENO BONILLA, Presidente de la Junta de Andalucía.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 19. března 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

            (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

            (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).


title: Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/535 ze dne 29. března 2019, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/778 o vojenské operaci Evropské unie v jižní části středního Středomoří (operace EUNAVFOR MED SOPHIA)

text:
                  1.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 92/1

         ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2019/535
         ze dne 29. března 2019,
         kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/778 o vojenské operaci Evropské unie v jižní části středního Středomoří (operace EUNAVFOR MED SOPHIA)
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 18. května 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/778 (1) o vojenské operaci Evropské unie v jižní části středního Středomoří (operace EUNAVFOR MED SOPHIA).

                     (2)

                     Dne 21. prosince 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/2055 (2), kterým prodloužila platnost rozhodnutí (SZBP) 2015/778 do 31. března 2019.

                     (3)

                     Dne 27. března 2019 Politický a bezpečnostní výbor vyslovil souhlas s prodloužením mandátu operace EUNAVFOR MED SOPHIA do 30. září 2019.

                     (4)

                     Rozhodnutí (SZBP) 2015/778 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (5)

                     V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí, toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné a nepřispívá na financování této operace,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Rozhodnutí (SZBP) 2015/778 se mění takto:

                        1)

                        v článku 11 se doplňuje nový odstavec, který zní:

                           „6.   Referenční částka určená na krytí společných nákladů operace EUNAVFOR MED SOPHIA v období od 1. dubna 2019 do 30. září 2019 se stanoví na 2 761 200 EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 25 odst. 1 rozhodnutí (SZBP) 2015/528 činí 0 % v prostředcích na závazky a 0 % v prostředcích na platby.“;

                        2)

                        v článku 13 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                        „Operace EUNAVFOR MED SOPHIA skončí dne 30. září 2019.“

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
            Nabývá účinku dne 1. dubna 2019.

            V Bruselu dne 29. března 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/778 ze dne 18. května 2015 o vojenské operaci Evropské unie v jižní části středního Středomoří (operace EUNAVFOR MED SOPHIA) (Úř. věst. L 122, 19.5.2015, s. 31).

            (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/2055 ze dne 21. prosince 2018, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/778 o vojenské operaci Evropské unie v jižní části středního Středomoří (operace EUNAVFOR MED SOPHIA) (Úř. věst. L 327 I, 21.12.2018, s. 9).


Rozhodnutí Komise ze dne 29/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9106 - Reden H2 / CDC / Berroute) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze francouzské znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 20/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9254 - MUTB / CFSGL/CBA) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 25/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9280 - DXC Technology Company / Luxoft Holding, Inc.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 20/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9286 - SEGRO plc / Public Sector Pension Investment Board) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 15/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9291 - Apollo Management, L.P. / RPC Group plc) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 15/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9312 - JAB Holding Company / Coty) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 07/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9175 - Total Holdings USA. Inc. / Chevron Denmark Inc.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 29/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9253 - Mercuria Energy Group Limited / Aegean Marine Petroleum Network Inc.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 15/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9263 - Moma Lieux / Unibail-Rodamco SE) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze francouzské znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 15/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9301 - KDDI Corporation / Mitsubishi UFJ Securities Holdings Co.,Ltd. / Kabu.com) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 30/04/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.8652 - ACCURIDE CORPORATION / MEFRO WHEELS GMBH) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 20/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9285 - Segro plc / Public Secor Pension Investment Board / Oignies Site) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 29/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9190 - Bouygues Bâtiment International / Mirova / ZAIC-A-Limited) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze francouzské znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 18/03/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9302 - Carlyle U.S. Equity Opportunity Fund II, L.P. / TA Associates L.P. / Weiman) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Jednotného výboru pro řešení krizí (EU) 2019/571 ze dne 28. března 2019 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu a o účetní závěrce Jednotného výboru pro řešení krizí pro rozpočtový rok 2017 (SRB/PS/2019/02)

text:
               10.4.2019

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 99/46

      ROZHODNUTÍ JEDNOTNÉHO VÝBORU PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ (EU) 2019/571
      ze dne 28. března 2019
      o udělení absolutoria za plnění rozpočtu a o účetní závěrce Jednotného výboru pro řešení krizí pro rozpočtový rok 2017 (SRB/PS/2019/02)
      JEDNOTNÝ VÝBOR PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ NA SVÉM PLENÁRNÍM ZASEDÁNÍ,

                  —

                  s ohledem na čl. 50 odst. 1 písm. b) a čl. 63 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1) („nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí“ (SRM)),

                  —

                  s ohledem na články 103, 104 a 105 finančního nařízení Jednotného výboru pro řešení krizí,

                  —

                  s ohledem na konečnou účetní závěrku Jednotného výboru pro řešení krizí za rozpočtový rok 2017 schválenou na jeho zasedání ve dnech 21.–22. června 2018,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu o činnosti Jednotného výboru pro řešení krizí za rozpočtový rok 2017 schválenou na jeho zasedání ve dnech 21.–22. června 2018,

                  —

                  s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora obsahující prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, a řádném finančním řízení pro rozpočtový rok 2017, spolu s odpověďmi Jednotného výboru pro řešení krizí,

                  —

                  s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 23 z roku 2017 nazvanou „Jednotný výbor pro řešení krizí: náročná práce na projektu bankovní unie začala, ale k jejímu dokončení ještě zbývá dlouhá cesta“,

                  —

                  s ohledem na zprávu Účetního dvora v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 o všech podmíněných závazcích (ať již Jednotného výboru pro řešení krizí, Rady, Komise nebo jiných subjektů) vyplývajících z toho, jak Jednotný výbor pro řešení krizí, Rada a Komise plnily své úkoly podle uvedeného nařízení v rozpočtovém roce 2017, spolu s odpověďmi Jednotného výboru pro řešení krizí, Rady a Komise,

            ROZHODL:

         1.

            udělit předsedkyni Jednotného výboru pro řešení krizí absolutorium za plnění rozpočtu výboru pro rozpočtový rok 2017;

         2.

            schválit účetní závěrku Jednotného výboru pro řešení krizí za rozpočtový rok 2017;

         3.

            předložit své připomínky v níže uvedeném návrhu;

         4.

            instruovat předsedkyni Jednotného výboru pro řešení krizí, aby toto rozhodnutí oznámila Radě, Komisi a Účetnímu dvoru, aby bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (řadě L) a na internetových stránkách Jednotného výboru pro řešení krizí (SRB).

         V Madridu dne 28. března 2019.

               Za Jednotný výbor pro řešení krizí

            Klaus KUMPFMÜLLER

               člen plenárního zasedání (SRB)

         (1)  Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1.


Rozhodnutí Komise ze dne 14/11/2018 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.8915 - DS Smith plc / Papeles y Cartones de Europa, S.A.) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 10/04/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9318 - Financière Colisée S.A.S. / Armonea Group NV) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 24/04/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9347 - OEP Capital Advisors L.P. / Powertrain Services UK Ltd) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 26/04/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9344 - Swiss Life Holding AG / Montagu Private Equity LLP / Pondus GmbH & Co. KG) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


Rozhodnutí Komise ze dne 26/04/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9271 - 3i Group pic / TIIC 2 (SCA) SICAR / Aberdeen Infrastructure (No. 2) / DirectRoute (Fermoy) Holdings Limited) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/837 ze dne 14. května 2019 o uzavření Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států na činnosti v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jménem Unie

text:
                  24.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 138/9

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/837
         ze dne 14. května 2019
         o uzavření Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států na činnosti v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jménem Unie
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (2) zřídilo Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).

                     (2)

                     Nařízení (EU) č. 1077/2011 stanoví, že podle příslušných ustanovení dohod o přidružení mají být přijata ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na činnosti agentury, včetně ustanovení o finančních příspěvcích, zaměstnancích a hlasovacích právech.

                     (3)

                     Komise jménem Unie sjednala Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států na činnosti v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „ujednání“). V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2018/1549 (3) bylo ujednání podepsáno dne 8. listopadu 2018 s výhradou uzavření.

                     (4)

                     Dne 14. listopadu 2018 bylo přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 (4). Nařízení (EU) 2018/1726 zrušilo nařízení (EU) č. 1077/2011. Jak je uvedeno v nařízení (EU) 2018/1726, nahradila Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zřízená uvedeným nařízením, agenturu zřízenou nařízením (EU) č. 1077/2011 a je její nástupkyní. V souladu s nařízením (EU) 2018/1726 se odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 1077/2011 považují za odkazy na nařízení (EU) 2018/1726 v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze uvedeného nařízení.

                     (5)

                     Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2018/1726, Spojené království se uvedeného nařízení účastní a je jím vázáno. Irsko požádalo v souladu s Protokolem č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeným ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), aby se na ně nařízení (EU) 2018/1726, vztahovalo a oznámilo své přání přijmout nařízení (EU) 2018/1726 v souladu s článkem 4 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU. Proto by Spojené království a Irsko měly článek 42 nařízení (EU) 2018/1726 naplnit účastí na tomto rozhodnutí. Spojené království a Irsko se proto účastní tohoto rozhodnutí.

                     (6)

                     Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2018/1726, Dánsko se uvedeného nařízení neúčastní a není jím vázáno. Dánsko se proto tohoto rozhodnutí neúčastní. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí v míře, v níž se týká Schengenského informačního systému (SIS II) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 (5) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV (6), Vízového informačního systému (VIS) zřízeného rozhodnutím Rady 2004/512/ES (7), Systému vstupu/výstupu (EES) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 (8) a Evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 (9), navazuje na schengenské acquis, se Dánsko rozhodne v souladu s článkem 4 protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
                     V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (10) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto rozhodnutí, pokud jde o Eurodac a DubliNet.

                     (7)

                     Ujednání by mělo být schváleno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států na činnosti v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva se schvaluje jménem Unie. (11)

            Znění ujednání se připojuje k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Bruselu dne 14. května 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               P. DAEA

            (1)  Souhlas ze dne 13. března 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).

            (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2018/1549 ze dne 11. října 2018 o podpisu Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států na činnosti v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jménem Unie (Úř. věst. EU L 260, 17.10.2018, s. 1).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726 ze dne 14. listopadu 2018 o Agentuře Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a o změně nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a zrušení nařízení (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 99).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).

            (6)  Rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).

            (7)  Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5).

            (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 ze dne 30. listopadu 2017, kterým se zřizuje Systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států, kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody a nařízení (ES) č. 767/2008 a (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 327, 9.12.2017, s. 20).

            (9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1).

            (10)  Úř. věst. L 66, 8.3.2006, s. 38.

            (11)  Den vstupu ujednání v platnost zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie generální sekretariát Rady.


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1134 ze dne 1. července 2019, kterým se mění rozhodnutí 2009/300/ES a rozhodnutí (EU) 2015/2099/EU, pokud jde o dobu platnosti ekologických kritérií pro udělování ekoznačky EU některým výrobkům a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování (oznámeno pod číslem C(2019) 4626) (Text s významem pro EHP.)

text:
                  3.7.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 179/25

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1134
         ze dne 1. července 2019,
         kterým se mění rozhodnutí 2009/300/ES a rozhodnutí (EU) 2015/2099/EU, pokud jde o dobu platnosti ekologických kritérií pro udělování ekoznačky EU některým výrobkům a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování

               (oznámeno pod číslem C(2019) 4626)

         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
         po konzultaci s Výborem pro ekoznačku Evropské unie,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Platnost ekologických kritérií pro udělování ekoznačky EU televizním přijímačům a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování stanovených v rozhodnutí Komise 2009/300/ES (2) skončí dne 31. prosince 2019.

                     (2)

                     Platnost ekologických kritérií pro udělování ekoznačky EU substrátům, pomocným půdním látkám a mulči a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování stanovených v rozhodnutí Komise (EU) 2015/2099 (3) skončí dne 18. listopadu 2019.

                     (3)

                     Kritéria ekoznačky EU pro televizní přijímače stanovená v rozhodnutí 2009/300/ES se vztahují, pokud jde o úspory energie, na požadavky na uvádění spotřeby energie na energetických štítcích a ekodesign pro televizní přijímače stanovené v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2010 (5), které jsou v současné době s ohledem na technický pokrok přezkoumávány.

                     (4)

                     V souladu se závěry kontroly účelnosti ekoznačky EU (REFIT) ze dne 30. června 2017 (6) Komise společně s Výborem pro ekoznačku EU posoudila význam každé skupiny výrobků před tím, než navrhla její prodloužení, doporučila řešení pro zlepšení součinnosti mezi skupinami výrobků a pro zvýšení využívání ekoznačky EU a zajistila, aby byla během procesu revize věnována patřičná pozornost soudržnosti mezi příslušnými politikami EU, právními předpisy a vědeckými důkazy. Rovněž byly provedeny další veřejné konzultace se zúčastněnými stranami.

                     (5)

                     V případě rozhodnutí (EU) 2015/2099 toto posouzení potvrdilo význam a vhodnost stávajících ekologických kritérií a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování.

                     (6)

                     Pokud jde o rozhodnutí 2009/300/ES, měla by se v tomto posouzení dále zvážit relevantnost a vhodnosti kritérií, dokud se nepřijmou navrhované nové požadavky na energetické štítky a požadavky na ekodesign televizních přijímačů, včetně návrhů dodatečných požadavků na podporu směrnice o odpadních elektrických a elektronických zařízeních a širších cílů oběhového hospodářství.

                     (7)

                     Za těchto okolností by měla být doba platnosti stávajících kritérií pro televizní přijímače a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování prodloužena do 31. prosince 2020, aby byl poskytnut dostatek času na dokončení posouzení a případného přezkumu nebo ukončení stávajících ekologických kritérií pro televizní přijímače.

                     (8)

                     S cílem zajistit stabilitu trhu, zvýšit využívání ekoznačky EU a umožnit stávajícím držitelům licencí zachovat výhody ekoznačky EU pro jejich produkty, jimž byly licence uděleny, by doba platnosti stávajících kritérií pro substráty, pomocné půdní látky a mulč a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování měla být prodloužena do 30. června 2022.

                     (9)

                     Je proto vhodné prodloužit dobu platnosti ekologických kritérií pro skupiny výrobků „televizní přijímače“ a „substráty, pomocné půdní látky a mulč“ a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování.

                     (10)

                     Rozhodnutí 2009/300/ES a rozhodnutí (EU) 2015/2099 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (11)

                     Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Článek 3 rozhodnutí 2009/300/ES se nahrazuje tímto:

                  „Článek 3
                  Ekologická kritéria pro skupinu výrobků „televizní přijímače“ a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné do 31. prosince 2020.“

            Článek 2
            Článek 4 rozhodnutí (EU) 2015/2099 se nahrazuje tímto:

                  „Článek 4
                  Ekologická kritéria pro skupinu produktů „substráty, pomocné půdní látky a mulč“ a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné do 30. června 2022.“

            Článek 3
            Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

            V Bruselu dne 1. července 2019.

                  Za Komisi

               Karmenu VELLA

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

            (2)  Rozhodnutí Komise 2009/300/ES ze dne 12. března 2009, kterým se stanoví revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství televizním přijímačům (Úř. věst. L 82, 28.3.2009, s. 3).

            (3)  Rozhodnutí Komise (EU) 2015/2099 ze dne 18. listopadu 2015, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU substrátům, pomocným půdním látkám a mulči (Úř. věst. L 303, 20.11.2015, s. 75).

            (4)  Nařízení Komise (ES) č. 642/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 42).

            (5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2010 ze dne 28. září 2010, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích televizních přijímačů (Úř. věst. L 314, 30.11.2010, s. 64).

            (6)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o přezkumu provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU.


Rozhodnutí Komise ze dne 19/06/2019 prohlašující spojení podniků za slučitelné se společným trhem (Případ č. COMP/M.9338 - Samsung SRA Asset Management Co., Ltd / New Primonial Holding SAS / Building Lumière) podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004. (Pouze anglické znění je závazné)


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1187 ze dne 6. června 2019 o podpisu, jménem Evropské unie, a prozatímním provádění některých ustanovení Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy, a rámcového rozhodnutí Rady 2009/905/SVV o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti

text:
                  12.7.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 187/1

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1187
         ze dne 6. června 2019
         o podpisu, jménem Evropské unie, a prozatímním provádění některých ustanovení Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy, a rámcového rozhodnutí Rady 2009/905/SVV o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1 druhý pododstavec písm. d) a čl. 87 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
         s ohledem na návrh Evropské komise,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Rada dne 10. června 2016 zmocnila Komisi k zahájení jednání o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy, a rámcového rozhodnutí Rady 2009/905/SVV o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti (dále jen „dohoda“).

                     (2)

                     Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním dohody dne 24. května 2018.

                     (3)

                     Jelikož se mezinárodní trestná činnost neomezuje na území Unie, nemůže být zlepšení výměny informací mezi donucovacími orgány za účelem zachování bezpečnosti v Unii uspokojivě dosaženo členskými státy jednajícími samostatně. Možnost, že by všechny členské státy a Švýcarská konfederace měly vzájemně přístup do svých databází týkajících se souborů analýzy DNA, systémů pro daktyloskopickou identifikaci a údajů o registraci vozidel, má zásadní význam pro podporu přeshraniční spolupráce v oblasti vymáhání práva.

                     (4)

                     Pro Irsko jsou rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (1), rozhodnutí Rady 2008/616/SVV (2) a jeho příloha a rámcové rozhodnutí Rady 2009/905/SVV (3) závazné, a proto se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí

                     (5)

                     Pro Spojené království jsou rozhodnutí 2008/615/SVV, rozhodnutí 2008/616/SVV a jeho příloha a rámcové rozhodnutí 2009/905/SVV závazné, a proto se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

                     (6)

                     V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

                     (7)

                     Dohoda by měla být podepsána a k ní připojené prohlášení by mělo být schváleno. Některá ustanovení dohody by měla být prozatímně prováděna až do dokončení postupů nezbytných k jejímu vstupu v platnost,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Podpis, jménem Unie, Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy, a rámcového rozhodnutí Rady 2009/905/SVV o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti se schvaluje s výhradou jejího uzavření.
            Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

            Článek 2
            Prohlášení připojené k dohodě se schvaluje jménem Unie.

            Článek 3
            Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat tuto dohodu jménem Unie.

            Článek 4
            V souladu s čl. 8 odst. 3 dohody se ustanovení čl. 5 odst. 1 a 2 dohody provádějí prozatímně od podpisu dohody (4) do dokončení postupů nezbytných k jejímu vstupu v platnost.

            Článek 5
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

            V Lucemburku dne 6. června 2019.

                  Za Radu

                  předsedkyně

               A. BIRCHALL

            (1)  Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1).

            (2)  Rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12).

            (3)  Rámcové rozhodnutí Rady 2009/905/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti (Úř. věst. L 322, 9.12.2009, s. 14).

            (4)  Den podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 1. července 2019, kterým se mění prováděcí opatření ke statutu poslanců Evropského parlamentu

text:
                  12.7.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  C 235/3

         ROZHODNUTÍ PŘEDSEDNICTVA EVROPSKÉHO PARLAMENTU
         ze dne 1. července 2019,
         kterým se mění prováděcí opatření ke statutu poslanců Evropského parlamentu
         (2019/C 235/03)
         PŘEDSEDNICTVO EVROPSKÉHO PARLAMENTU,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 223 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na statut poslanců Evropského parlamentu (1),
         s ohledem na článek 25 jednacího řádu Evropského parlamentu,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     1)

                     Předsednictvo přijalo na schůzi dne 10. prosince 2018 nová pravidla týkající se stážistů poslanců (2), která zavádějí možnost, aby sdružení poslanců zaměstnávala stážisty, a rozšiřují pravomoc osoby pověřené prováděním plateb o správu dohod o stáži, které poslanci uzavřou se stážisty vykonávajícími stáž v členském státě zvolení. Tato pravidla vstoupí v platnost dne 2. července 2019.

                     2)

                     Kvestoři schválili v květnu 2019 nový elektronický systém umožňující automatizaci úhrady výdajů poslanců za leteckou dopravu (3), který zracionalizuje, zlepší a urychlí zpracování žádostí poslanců o úhradu.

                     3)

                     Je třeba náležitě upravit prováděcí opatření ke statutu poslanců Evropského parlamentu (4) (dále jen „prováděcí opatření“).

               PŘIJALO TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Prováděcí opatření se mění takto:

                        1)

                        Článek 13 se mění takto:

                                    a)

                                    v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

                                                „a)

                                                v případě cesty letadlem: letenka vystavená na jméno a všechny palubní vstupenky nebo elektronický doklad o použití těchto letenek;“;

                                    b)

                                    odstavec 4 se nahrazuje tímto:

                                       „4.   Poslanci, kteří zakupují cestovní doklady v cestovní kanceláři Parlamentu, mohou na vlastní zodpovědnost a na základě podpisu potvrzení o převzetí požádat, aby příslušné oddělení uhradilo doklady přímo cestovní kanceláři. V takovém případě může příslušné oddělení získat doklady uvedené v odstavci 1 z rezervačního systému cestovní agentury.“

                        2)

                        V čl. 34 odst. 2 se pododstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „2.   Několik poslanců může uzavřít písemnou dohodu o vytvoření sdružení za účelem společného zaměstnávání nebo využívání služeb jednoho nebo více asistentů uvedených v odstavci 1 nebo jednoho nebo více stážistů. V takovém případě pověří tito poslanci jednoho nebo více poslanců ze svých řad, kteří budou oprávněni jménem tohoto sdružení podepisovat smlouvy nebo předkládat žádosti o zaměstnání.“

                        3)

                        V článku 35 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „1.   Všechny pracovní smlouvy a smlouvy o poskytování služeb, jakož i všechny dohody o stáži týkající se stážistů, kteří vykonávají stáž v členském státě zvolení, které uzavře poslanec nebo sdružení poslanců, musí spravovat osoba pověřená prováděním plateb, která má sídlo v některém členském státě.“

                        4)

                        Článek 36 se mění takto:

                                    a)

                                    odstavec 5 se nahrazuje tímto:

                                       „5.   Na žádost poslance vyplatí Parlament výjimečně jeho jménem čistou mzdu přímo asistentům, s nimiž poslanec uzavřel pracovní smlouvu. Osoba pověřená prováděním plateb sdělí neprodleně příslušnému oddělení výši odvodů na sociální zabezpečení a výši daňových odvodů a vystaví výplatní pásky.“

                                    b)

                                    odstavec 5a se zrušuje.

            Článek 2
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            (1)  Rozhodnutí Evropského parlamentu 2005/684/ES, Euratom ze dne 28. září 2005 o přijetí statutu poslanců Evropského parlamentu (Úř. věst. L 262, 7.10.2005, s. 1).

            (2)  Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 10. prosince 2018 o pravidlech týkajících se stážistů poslanců.

            (3)  Sdělení kvestorů č. 19/2019 ze dne 13. května 2019.

            (4)  Rozhodnutí předsednictva ze dne 19. května a 9. července 2008, kterým se stanoví prováděcí opatření ke statutu poslanců Evropského parlamentu (Úř. věst. C 159, 13.7.2009, s. 1).


title: Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/1349 ze dne 26. července 2019 o postupu a podmínkách pro výkon některých pravomocí příslušného orgánu v souvislosti s dozorem nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2019/25)

text:
                  16.8.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 214/16

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/1349
         ze dne 26. července 2019
         o postupu a podmínkách pro výkon některých pravomocí příslušného orgánu v souvislosti s dozorem nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2019/25)
         RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
         s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
         s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (1), a zejména na čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Na základě čl. 127 odst. 2 čtvrté odrážky Smlouvy a čl. 3.1 čtvrté odrážky statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky je Eurosystém zmocněn k podpoře plynulého fungování platebních systémů.

                     (2)

                     Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů zejména tím, že nad nimi vykonává dozor.

                     (3)

                     V dubnu 2012 Výbor pro platební a zúčtovací systémy Banky pro mezinárodní platby a technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry společně zveřejnily zásady pro infrastruktury finančních trhů (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2). Výbor pro platební styk a tržní infrastrukturu, který je nástupcem Výboru pro platební a zúčtovací systémy, a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry následně společně zveřejnili pokyny k těmto zásadám.

                     (4)

                     Podle zásad CPSS-IOSCO by měl být systémově významný platební systém („SIPS“) předmětem účinného dozoru na základě jasně definovaných a veřejně dostupných kritérií, neboť není-li tento systém dostatečně chráněn proti rizikům, kterým je vystaven, může vyvolat systémová rizika. Zásady CPSS-IOSCO navíc stanoví konkrétní očekávání dozoru, pokud jde o poskytovatele kritických služeb, na nichž závisí nepřetržité a přiměřené fungování tržní infrastruktury. Kromě toho zásady CPSS-IOSCO stanoví, že příslušné orgány by měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých příslušných úkolů, včetně pravomoci přijímat nápravná opatření.

                     (5)

                     Evropská centrální banka (ECB) provedla zásady CPSS-IOSCO a následné pokyny v rozsahu, v jakém se vztahují na systém SIPS, v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

                     (6)

                     Aby bylo zajištěno uplatňování nejvyšších standardů dozoru, Rada guvernérů podle článku 24 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přezkoumala uvedené nařízení s cílem posoudit, zda je třeba jej změnit, a následně přijala nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 (ECB/2017/32) (3), kterým pravomoc příslušného orgánu získat informace a dokumenty od provozovatele SIPS podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) rozšířila o dodatečné nástroje.

                     (7)

                     Čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) tak příslušný orgán opravňuje k získání informací a dokumentů od provozovatele SIPS, k tomu, aby tento orgán požadoval, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS, a k provádění kontrol na místě, nebo k tomu, aby provedením těchto kontrol pověřil třetí osoby.

                     (8)

                     ECB na základě čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přijme rozhodnutí o postupech a podmínkách pro výkon pravomocí uvedených v čl. 21 odst. 1.

                     (9)

                     S cílem zajistit dodržování práv třetích osob by měl příslušný orgán vykonávat pravomoci stanovené v článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) v souladu s obecnými zásadami proporcionality, rovného zacházení, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a spravedlivého procesu. Za účelem dosažení souladu s těmito zásadami by rozhodnutí o výkonu pravomocí v oblasti dozoru ve smyslu článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) mělo mít minimální předem vymezený obsah a před výkonem dozoru by mělo být oznámeno provozovateli SIPS.

                     (10)

                     Formální rozhodnutí se nevyžaduje pro výkon pravomoci získat informace nebo dokumenty, kterou může vykonávat příslušný orgán v souladu se svými potřebami v oblasti dozoru, kterými je zejména kontrola souladu s nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a podpora plnění širšího cíle spočívajícího v podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.

                     (11)

                     Pro účely účinného dozoru je důležité, aby příslušný orgán mohl ukládat požadavky týkající se typu nezávislého odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, zacházení se zprávou, včetně zpřístupnění a zveřejnění, a lhůt pro vypracování zprávy.

                     (12)

                     Při jmenování nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání systému SIPS by se mělo zabránit střetu zájmů a měly by být dodrženy určité požadavky k zajištění toho, aby tento nezávislý odborník měl potřebnou kvalifikaci, schopnosti a znalosti k plnění svých úkolů.

                     (13)

                     Provozovatel SIPS může plnění základních funkcí týkajících se zúčtování a vypořádání transakcí externě zadat poskytovatelům kritických služeb. Pokud tyto funkce neprovádí sám provozovatel SIPS, ale poskytovatel kritických služeb, je důležité, aby příslušný orgán mohl vykonávat své pravomoci podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), které uplatňuje ve vztahu k provozovateli SIPS, stejným způsobem a ve stejném rozsahu i ve vztahu k poskytovatelům kritických služeb. Za tímto účelem je nezbytné, aby provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb zahrnul ustanovení, která umožní, aby zástupci nebo zaměstnanci poskytovatele kritických služeb a příslušný orgán, případně nezávislý odborník a tým pro provádění kontrol na místě mohli sdílet informace, dokumenty a písemná nebo ústní vysvětlení, a umožní rovněž provádění kontrol na místě u poskytovatele kritických služeb.

                     (14)

                     V zájmu účinného řešení nouzových situací je důležité, aby příslušné orgány mohly v jednotlivých případech v omezeném počtu a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí upustit od určitých požadavků týkajících se výkonu jejich pravomoci,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

            Článek 1
            Definice
            Výrazy použité v tomto rozhodnutí mají stejný význam jako výrazy definované v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), přičemž se použijí rovněž tyto definice:

                        (1)

                        „nezávislým odborníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která není v žádném vztahu, jenž zakládá střet zájmů ve vztahu k systému SIPS, provozovateli SIPS ani jeho ovládajícím akcionářům, a která má zvláštní odborné znalosti v oblasti prověřování a přezkumu infrastruktur finančních trhů se zaměřením na finanční regulaci, informační systémy a komunikační technologie, řízení rizik, finanční výkaznictví nebo audit;

                        (2)

                        „nezávislým přezkumem“ se rozumí hodnocení fungování systému SIPS, jehož účelem je poskytnout: podrobný pohled na veškerá rizika a zranitelnosti; ujištění o pokroku, jehož provozovatel SIPS dosáhl za účelem zmírnění všech rizik a zranitelností; a potvrzení účinnosti politik, postupů a kontrol provozovatele SIPS za účelem zmínění veškerých rizik a zranitelností;

                        (3)

                        „prověřením“ se rozumí zkoumání a analýza skutečností, dokumentů, informací a událostí a výklad výsledných zjištění za použití známých a běžně používaných prověřovacích metod;

                        (4)

                        „kontrolou na místě“ se rozumí šetření, které se provádí u provozovatele SIPS nebo na příslušném místě souvisejícím s činností provozovatele SIPS, a to i u poskytovatele kritických služeb, pokud smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují takovou kontrolu, jehož účelem je poskytnout hloubkovou analýzu mimo jiné obchodních modelů nebo správy a řízení, různých rizik a systémů vnitřní kontroly;

                        (5)

                        „týmem pro provádění kontrol na místě“ se rozumí skupina odborníků z příslušného orgánu nebo z orgánu, na nějž příslušný orgán přenesl svou pravomoc, případně z jiné centrální banky Eurosystému, vedená vedoucím týmu, jejímž cílem je provádět kontrolu na místě;

                        (6)

                        „poskytovatelem kritických služeb“ se rozumí poskytovatel služeb, který má s provozovatelem SIPS přímé smluvní ujednání o trvalém poskytování služeb tomuto provozovateli SIPS a případně účastníkům systému SIPS, přičemž tyto služby jsou zásadní pro zajištění důvěrnosti informací, integrity a dostupnosti služeb, jakož i pro plynulé fungování základních operací systému SIPS;

                        (7)

                        „jiným orgánem“ se rozumí orgán odpovědný za dozor nad systémem SIPS, který není příslušným orgánem ani centrální bankou vykonávající dozor či dohled nad poskytovateli kritických služeb systému SIPS, přičemž na tento orgán může být přenesena pravomoc provádět kontroly na místě.

            Článek 2
            Všeobecné zásady

               1.   Toto rozhodnutí stanoví postup, který příslušný orgán uplatňuje, a podmínky, které tento orgán dodržuje při výkonu svých pravomocí podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

               2.   Při výkonu svých pravomocí podle čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) příslušný orgán:

                           a)

                           zohledňuje cíle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a jejich použitelnost na okolnosti daného případu a vykonává pouze takové pravomoci, které jsou přiměřené uvedeným cílům a okolnostem daného případu, aby se předešlo zbytečné zátěži pro provozovatele SIPS;

                           b)

                           buď důsledně uplatňuje stejné požadavky na podobné provozovatele SIPS, nebo odůvodňuje rozdílné zacházení s jednotlivými provozovateli SIPS.

               3.   Aniž je dotčen článek 11, příslušný orgán provozovateli SIPS písemně oznámí své rozhodnutí vykonat některou z pravomocí stanovených v čl. 21 odst. 1 písm. b) nebo c) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

               4.   Rozhodnutí uvedené v odstavci 3 stanoví:

                           a)

                           právní základ tohoto rozhodnutí a jeho odůvodnění;

                           b)

                           pravomoc, která má být vykonána;

                           c)

                           jakékoli další požadavky stanovené v článcích 4 až 7 v závislosti na pravomoci, která má být vykonána;

                           d)

                           pokud je pravomocí, která má být vykonána, pravomoc provádět kontroly na místě, a pokud se dotčenému provozovateli SIPS v souladu s článkem 11 nezasílá písemné oznámení, důvody pro postup, kdy provozovatel SIPS není předem informován;

                           e)

                           důvody, pro které může provozovatel SIPS toto rozhodnutí rozporovat.

               5.   Nezávislý odborník, případně tým pro provádění na místě má tyto pravomoci:

                           a)

                           právo požadovat předložení informací a dokumentů v souladu s článkem 3;

                           b)

                           právo přezkoumávat účetní knihy a záznamy provozovatele SIPS a pořizovat z těchto knih a záznamů kopie nebo výpisy, a to i z knih a záznamů týkajících se služeb poskytovaných poskytovateli kritických služeb SIPS, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují;

                           c)

                           právo získat písemná nebo ústní vysvětlení od kteréhokoli zástupce nebo zaměstnance provozovatele SIPS nebo jeho poskytovatelů kritických služeb (od poskytovatelů kritických služeb pouze tehdy, pokud to příslušná smluvní ujednání mezi provozovatelem SIPS a poskytovatelem kritických služeb umožňují, a pouze pokud se týká služeb, které uvedený poskytovatel kritických služeb systému SIPS poskytuje);

                           d)

                           vyslechnout jakoukoli jinou osobu, která je na základě právních předpisů či na základě smluvního ujednání povinna poskytnout informace za účelem získání informací souvisejících s předmětem prověření, nezávislého přezkumu nebo kontroly na místě;

               6.   Při ukončení prověření nebo nezávislého přezkumu nezávislý odborník předloží návrh zprávy provozovateli SIPS a příslušnému orgánu a následně předloží svou závěrečnou zprávu příslušnému orgánu ve formátu a struktuře, které tento orgán stanoví. Nezávislý odborník zajistí, aby všechna zjištění uvedená ve zprávě byla podložena důkazy a aby byla přesná podle nejlepšího vědomí a svědomí tohoto odborníka.

               7.   Při ukončení kontroly na místě poskytne příslušný orgán provozovateli SIPS návrh své zprávy.

               8.   K návrhu zprávy předložené nezávislým odborníkem nebo příslušným orgánem se provozovatel SIPS může písemně vyjádřit. Před tím, než závěrečnou zprávu předloží či vrátí příslušnému orgánu, případně nezávislému odborníkovi, správní rada provozovatele SIPS tuto závěrečnou zprávu schválí a podepíše.

               9.   Povinnost zachovávat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, pokud se týká jejich práce v souvislosti s prověřováním, nezávislými přezkumy nebo kontrolami na místě. S veškerými informacemi navzájem předávanými podle tohoto rozhodnutí se nakládá jako s důvěrnými, s výjimkou případů, kdy je zveřejnění těchto informací vyžadováno právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy.

               10.   Zjištění vyplývající z prověřování, nezávislých přezkumů nebo kontrol na místě podle článku 21 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) může příslušný orgán zveřejnit buď na úrovni podrobnosti, která neidentifikuje jednotlivý systém nebo provozovatele, nebo jinak se souhlasem provozovatele SIPS.

            Článek 3
            Výkon pravomoci příslušného orgánu získávat informace a dokumenty

               1.   Příslušný orgán může vyžadovat, aby mu provozovatel SIPS poskytl veškeré informace a dokumenty nezbytné pro účinné a účelné plnění funkcí dozoru, které mu byly svěřeny nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), včetně informací a dokumentů, které mají být pro účely dozoru poskytovány v pravidelných intervalech a v určených formátech.

               2.   Když příslušný orgán vyžaduje, aby mu provozovatel SIPS poskytl informace a dokumenty v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), upřesní:

                           a)

                           informace nebo dokumenty, které mají být poskytnuty;

                           b)

                           formát a postup pro poskytnutí informací nebo dokumentů;

                           c)

                           lhůtu pro poskytnutí informací nebo dokumentů, případně intervalů, v nichž mají být poskytovány, aniž je dotčena obecná povinnost provozovatele SIPS odpovědět bez zbytečného odkladu.

               3.   Provozovatel SIPS poskytne informace nebo dokumenty ve stanovené lhůtě, případně v požadovaných intervalech, ledaže příslušnému orgánu prokáže, že nastala jedna z těchto okolností:

                           a)

                           informace nebo dokumenty nejsou okamžitě k dispozici;

                           b)

                           tyto informace nebo dokumenty nejsou ve výhradním vlastnictví provozovatele SIPS nebo se netýkají pouze jeho činnosti, a k poskytnutí dané informace nebo dokumentu příslušnému orgánu je proto třeba získat souhlas třetí osoby.

                     Je-li příslušnému orgánu uspokojivě prokázáno, že nastala jedna ze shora uvedených okolností, může provozovateli SIPS poskytnout dodatečnou lhůtu na poskytnutí příslušných informací nebo dokumentů.

               4.   Provozovatel SIPS a jeho zaměstnanci nejsou z důvodu služebního tajemství osvobozeni od povinnosti poskytovat informace nebo dokumenty na základě tohoto rozhodnutí.

               5.   Provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání se třetími stranami, včetně poskytovatelů kritických služeb, zahrne ustanovení umožňující sdílení informací a dokumentů s příslušným orgánem, nezávislým odborníkem a týmem pro provádění kontrol na místě, pokud jde o služby poskytované těmito třetími stranami systému SIPS.

            Článek 4
            Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat jmenování nezávislého odborníka

               1.   Příslušný orgán může požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, který provede prověření v souladu s článkem 5 nebo nezávislý přezkum v souladu s článkem 6. Své rozhodnutí, aby provozovatel SIPS v souladu s čl. 2 odst. 4 jmenoval nezávislého odborníka, příslušný orgán oznámí provozovateli SIPS. Provozovatel SIPS nese veškeré náklady spojené se jmenováním nezávislého odborníka.

               2.   Při jmenování nezávislého odborníka vede provozovatel SIPS v případě potřeby konzultace s poskytovatelem kritických služeb.

               3.   Příslušný orgán zajistí, aby rozhodnutí, kterým požaduje, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, obsahovalo alespoň tyto požadavky a informace:

                           a)

                           skutečnost, že nezávislý odborník, kterého provozovatel SIPS zamýšlí jmenovat, nebyl v posledních dvou letech přímo ani nepřímo zapojen do provozu příslušného SIPS, ani nad ním nevykonával dozor a má zvláštní odborné znalosti potřebné pro účely prověření a nezávislých přezkumů, a to například odborné znalosti v oblasti infrastruktur finančních trhů, finanční regulace, informačních systémů a komunikační technologie, řízení rizik, finančního výkaznictví nebo auditů;

                           b)

                           podrobnosti o funkci, povinnostech, pravomocích a požadované oblasti odbornosti, schopností a znalostí nezávislého odborníka;

                           c)

                           provozovatel SIPS zajistí, aby nezávislý odborník měl požadovanou kvalifikaci, schopnosti a znalosti a aby svou funkci vykonával bez jakéhokoli střetu zájmů a v souladu s požadavky vymezenými v odstavcích 5 až 7 tohoto článku;

                           d)

                           lhůtu, do které musí být nezávislý odborník jmenován;

                           e)

                           provozovatel SIPS informuje příslušný orgán o tom, jak jsou plněny požadavky uložené příslušným orgánem, a v tomto směru poskytuje příslušné pokyny;

                           f)

                           provozovatel SIPS poskytne kontaktní údaje nezávislého odborníka pro účely odstavce 13 tohoto článku.

               4.   Rozhodnutí, kterým příslušný orgán požaduje, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka, může obsahovat požadavky nad rámec požadavků stanovených v odstavci 3 výše. Provozovatel SIPS připojí rozhodnutí, jímž příslušný orgán požaduje, aby jmenoval nezávislého odborníka, do svého smluvního ujednání s nezávislým odborníkem.

               5.   Při výkonu svých funkcí má nezávislý odborník veškeré pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3.

               6.   Provozovatel SIPS zajistí, aby nezávislý odborník jmenovaný za účelem provedení prověření nebo nezávislého přezkumu měl tuto minimální kvalifikaci:

                           a)

                           ukončené vysokoškolské vzdělání nebo rovnocennou kvalifikaci; nebo

                           b)

                           osvědčení nebo diplom, který udělil nebo uznal členský stát EU a který osvědčuje odbornou způsobilost v jedné z oblastí, v níž musí mít nezávislý odborník odborné znalosti pro účely prověřování nebo nezávislého přezkumu.

               7.   Je-li kromě kvalifikace požadované podle odstavce 6 třeba zajistit i praktické zkušenosti, může příslušný orgán rovněž požadovat, aby provozovatel SIPS zajistil, že nezávislý odborník má zkušenosti (nejlépe v délce minimálně 3 let) s prováděním podobných prověřování nebo nezávislých přezkumů nebo rovnocenných šetření prováděných pro podniky v rámci finančního sektoru. Před uložením jakéhokoli dodatečného požadavku na praktické zkušenosti však příslušný orgán zohlední to, že prověřování i nezávislý přezkum jsou relativně novými záležitostmi, jakož i omezení, jež tyto další požadavky mohou pro možné budoucí odborníky představovat. Provozovatel SIPS zajistí, aby se na nezávislého odborníka vztahovaly zásady profesní etiky, které zahrnují přinejmenším jeho funkci ve veřejném zájmu, jeho bezúhonnost a nestrannost a jeho odbornou způsobilost a náležitou péči.

               8.   Při náboru nezávislého odborníka vyžaduje provozovatel SIPS dostatečný důkaz o kvalifikaci a praxi uvedené v odstavcích 6 a 7. Informuje příslušný orgán o totožnosti vybraného nezávislého odborníka, a pokud o to příslušný orgán požádá, o tom, v jaké míře je jmenování nezávislého odborníka v souladu s požadavky uvedenými v odstavcích 6 a 7. Příslušný orgán má i nadále právo požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval jiného nezávislého odborníka, pokud má za to, že nezávislý odborník vybraný provozovatelem SIPS nesplňuje požadavky stanovené v tomto rozhodnutí nebo v rozhodnutí, které vyžaduje jmenování nezávislého odborníka.

               9.   Pokud tak nestanovil příslušný orgán, může se provozovatel SIPS s nezávislým odborníkem dohodnout na přesném čase zahájení a trvání prověřování nebo nezávislého přezkumu v závislosti na rozsahu stanoveném příslušným orgánem, a to i v případech, kdy příslušný orgán požaduje, aby byl nezávislý přezkum prováděn pravidelně.

               10.   Provozovatel SIPS zajistí, aby měl nezávislý odborník po celou dobu trvání prověřování nebo nezávislého přezkumu přístup ke všem dokumentům a informacím nezbytným pro účely prověřování nebo nezávislého přezkumu v souladu s články 5 a 6. Pokud se týká čl. 2 odst. 5 písm. c), provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb zahrne ustanovení, která nezávislému odborníkovi umožní přístup k vysvětlením zástupců nebo zaměstnanců poskytovatelů kritických služeb i předávání informací centrální bance, která vykonává dozor či dohled nad poskytovatelem kritických služeb v souladu s čl. 9 odst. 4.

               11.   Pokud příslušný orgán dospěje k závěru, že to povede k účinnému a účelnému provádění prověřování nebo nezávislých přezkumů, umožní provozovatel SIPS nezávislému odborníkovi provádět prověřování nebo nezávislé přezkumy v prostorách provozovatele SIPS.

               12.   Provozovatel SIPS zajistí, aby smluvní ujednání o poskytování služeb nezávislého odborníka v souvislosti s vedením prověřování nebo nezávislých přezkumů zakotvila povinnost nezávislého odborníka odpovědět na otázky příslušného orgánu, pokud se týká závěrů tohoto prověřování či přezkumu, po uplynutí konečné lhůty pro provedení nezávislého přezkumu nebo prověřování.

               13.   Pokud to předem oznámí provozovateli SIPS, může příslušný orgán s nezávislým odborníkem komunikovat přímo.

            Článek 5
            Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat provedení prověření
            Příslušný orgán může v souladu s článkem 4 požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření, pokud to považuje za nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

            Článek 6
            Výkon pravomoci příslušného orgánu požadovat provedení nezávislého přezkumu

               1.   Příslušný orgán může v souladu s článkem 4 požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem nezávislého přezkumu, pokud to považuje za nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

               2.   Příslušný orgán může požadovat, aby nezávislý přezkum proběhl jednorázově nebo ve výjimečných případech v pravidelných intervalech v předem vymezeném rozsahu, a to z důvodů týkajících se provozu, bezpečnosti, řízení rizik či z obchodních či právních důvodů. Pokud příslušný orgán požaduje nezávislý přezkum v pravidelných intervalech, pak stanoví a odůvodní četnost těchto intervalů a rozsah tohoto nezávislého přezkumu, jakož i datum ukončení tohoto přezkumu.

               3.   Rozsah nezávislého přezkumu se může týkat jedné či více záležitostí, které příslušný orgán vybral po řádném odůvodnění. Nezávislý odborník bude mít pravomoc shromažďovat veškeré informace ze systému SIPS, které považuje za nezbytné ke komplexnímu porozumění příslušné záležitosti nebo záležitostem v rámci nezávislého přezkumu.

            Článek 7
            Výkon pravomoci příslušného orgánu provádět kontroly na místě

               1.   Příslušný orgán může provést kontrolu na místě nebo provedením kontrol na místě pověřit jiný orgán v souladu s článkem 8, pokud má za to, že je to nezbytné pro dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

               2.   Aniž je dotčen čl. 2 odst. 4 tohoto rozhodnutí, pokud příslušný orgán vykonává pravomoc provádět kontroly na místě, rozhodnutí o kontrole musí stanovit alespoň:

                           a)

                           předmět a účel kontroly na místě;

                           b)

                           skutečnost, že pokud právnická osoba, která je předmětem kontroly na místě, jakýmkoli způsobem brání provádění kontroly na místě, jedná se o porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy.

               3.   Příslušný orgán oznámí subjektu, který je předmětem kontroly na místě, rozhodnutí a totožnost členů týmu provádějícího kontrolu na místě nejméně 10 pracovních dnů před zahájením kontroly na místě.

               4.   Příslušný orgán zajistí, aby kontrola na místě byla provedena v předem vymezeném rozsahu a časovém rámci, který tento orgán stanoví ve spolupráci se subjektem, který je předmětem kontroly na místě. Pokud to však považuje za nezbytné, může příslušný orgán v průběhu kontroly rozšířit rozsah a časový rámec kontroly na místě na základě revidovaného rozhodnutí, které musí být oznámeno subjektu, který podléhá kontrole na místě.

               5.   Provozovatel SIPS do svých smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb začlení ustanovení umožňující kontrolu na místě také u poskytovatele kritických služeb. Tato ujednání umožní příslušnému orgánu zapojit do procesu kontroly na místě centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, včetně výměny příslušných informací. Provozovatel SIPS zajistí, aby tato smluvní ujednání rovněž příslušnému orgánu umožňovala přístup k písemným nebo ústním vysvětlením zástupců nebo zaměstnanců poskytovatelů kritických služeb, pokud jde o služby, které tito poskytovatelé systému SIPS poskytují. Provozovatel SIPS do smluvních ujednání s poskytovateli kritických služeb rovněž zahrne ustanovení, která příslušnému orgánu umožňují přístup k informacím a zjištěním z předchozích kontrol na místě u poskytovatele kritických služeb, které měly stejný rozsah a povahu a které již byly provedeny centrální bankou, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb.

            Článek 8
            Přenesení pravomoci provádět kontroly na místě

               1.   S výhradou podmínek stanovených v příslušných platných vnitrostátních právních předpisech a vnitřních procesních pravidlech příslušného orgánu může příslušný orgán přenést pravomoc provádět kontroly na místě na jiný orgán za předpokladu, že tento orgán a jeho kontrolní tým uchovávají informace a dokumenty získané od provozovatele SIPS jako důvěrné a dodržují příslušné zásady stanovené v článku 7, jakož i další vnitřní organizační pravidla pro kontrolu na místě, a že příslušný orgán, který pravomoc přenáší, má v souvislosti s touto kontrolou i nadále plnou pravomoc a odpovědnost.

               2.   Příslušný orgán, jiný orgán a provozovatel SIPS zachovávají důvěrnost postupu kontroly na místě.

            Článek 9
            Spolupráce s orgány

               1.   Příslušný orgán pro systém SIPS vykonává pravomoci uvedené v čl. 21 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) na základě rozhodnutí, které přijme. Je-li příslušným orgánem národní centrální banka, informuje o takovém rozhodnutí Eurosystém, jakmile toto rozhodnutí přijme.

               2.   Pokud zaměstnanci provozovatele SIPS brání kontrole na místě, kterou vyžaduje příslušný orgán v souladu s tímto rozhodnutím, poskytne národní centrální banka dotčeného zúčastněného členského státu členům týmu provádějícího kontrolu nezbytnou pomoc v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Tato pomoc zahrnuje zapečetění provozních prostor a účetních knih nebo záznamů v míře nezbytné pro kontrolu na místě. Pokud dotčená národní centrální banka uvedenou pravomocí nedisponuje, využije svých pravomocí a vyžádá si nezbytnou pomoc od jiných vnitrostátních orgánů.

               3.   Pokud kontrola na místě nebo pomoc, která má být poskytnuta v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, vyžaduje v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy povolení soudního orgánu, orgán, který provádí kontrolu na místě, si takové povolení vyžádá.

               4.   Pokud nezávislý odborník musí v rámci prověřování nebo nezávislého přezkumu provozovatele SIPS vykonávat práva ve vztahu k poskytovatelům kritických služeb systému SIPS, která jsou uvedena v čl. 2 odst. 5, informuje příslušný orgán centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, o záměru tato práva vykonávat a po provedení prověření nebo nezávislého přezkumu může tuto centrální banku informovat o závěrech příslušného prověření nebo nezávislého přezkumu.

               5.   Považuje-li za nezbytné provést kontrolu na místě také u poskytovatele kritických služeb systému SIPS, informuje příslušný orgán o zamýšlené kontrole na místě centrální banku, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb, před tím, než to oznámí provozovateli SIPS.

               6.   Pokud centrální banka, která vykonává dozor nebo dohled nad poskytovatelem kritických služeb systému SIPS, kontrolu na místě stejného rozsahu a povahy již provedla, může příslušný orgán SIPS rozhodnout, že bude vycházet ze zjištění této kontroly na místě nebo že provede vlastní kontrolu na místě. V tomto ohledu může příslušný orgán požádat poskytovatele kritických služeb, aby mu poskytl přístup k příslušným informacím a zjištěním, která má k dispozici, nebo aby příslušnému orgánu udělil souhlas s přístupem k těmto zjištěním v centrální bance. Nebyla-li na místě dosud provedena žádná kontrola nebo nebyla-li provedena kontrola na místě stejného rozsahu a povahy, může příslušný orgán SIPS podle svého uvážení provést rovněž kontrolu na místě u poskytovatele kritických služeb. Příslušný orgán může s ohledem na pravomoci a povinnosti centrálních bank do kontroly na místě zapojit centrální banku, která vykonává dozor či dohled nad poskytovatelem kritických služeb a po provedení kontroly na místě může danou centrální banku o zjištěních této kontroly informovat.

               7.   Považuje-li příslušný orgán za nezbytné, aby byla kontrola na místě provedena i u poskytovatele kritických služeb systému SIPS, příslušný orgán o této kontrole vyrozumí poskytovatele kritických služeb ve stejnou dobu, kdy o ní v souladu s čl. 2 odst. 4 vyrozumí provozovatele SIPS.

            Článek 10
            Právo na slyšení a přístup k informacím

               1.   Nezávislý odborník, případně tým pro provedení kontroly na místě zohlední připomínky předložené provozovatelem SIPS během nezávislého přezkumu, prověřování nebo kontroly na místě a svá zjištění založí na skutečnostech, ke kterým měl dotčený provozovatel SIPS možnost se vyjádřit.

               2.   Při předložení zprávy o zjištěních příslušnému orgánu nezávislý odborník nebo tým pro provádění kontroly na místě vyrozumí provozovatele SIPS. Provozovatel SIPS má právo na přístup ke zprávě, s výhradou oprávněného zájmu jiných fyzických a právnických osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke zprávě se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

            Článek 11
            Neohlášené kontroly na místě
            Aniž je dotčen čl. 7 odst. 3, není příslušný orgán povinen o kontrole předem informovat subjekt, který je předmětem kontroly na místě, jsou-li dány náznaky, že existují skutečnosti závažné povahy, které ohrožují plynulé fungování systému SIPS, nebo že informování tohoto subjektu o nutnosti provést kontrolu na místě může ohrozit výsledky této kontroly. V tomto případě se v rozhodnutí o provedení kontroly na místě uvedou důvody pro provedení této kontroly bez předchozího vyrozumění daného subjektu, přičemž toto rozhodnutí bude tomuto subjektu předáno až při zahájení kontroly.

            Článek 12
            Jazykový režim mezi příslušným orgánem a provozovatelem SIPS

               1.   Každý dokument, který provozovatel SIPS podléhající dozoru podle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) zašle příslušnému orgánu v souladu s článkem 3 tohoto rozhodnutí, může být vypracován v jednom z úředních jazyků Unie, který provozovatel SIPS zvolí.

               2.   Provozovatel SIPS podléhající dozoru může souhlasit, že ve své písemné komunikaci s příslušným orgánem bude používat výhradně jeden úřední jazyk Unie. V zájmu urychlení celého postupu může provozovatel SIPS takovou dohodu o používání jednoho jazyka zrušit nebo se tohoto práva může vzdát příležitostně a pro určitou písemnou komunikaci, aniž by tím byly dotčeny budoucí postupy. Zrušení se týká pouze těch aspektů postupu v oblasti dozoru, které ještě nebyly provedeny.

               3.   Provozovatel SIPS může požadovat, aby prověření, nezávislý přezkum nebo kontrola na místě byly provedeny v jiném úředním jazyce Unie, než je jazyk dohodnutý pro postup v oblasti dozoru. Pokud tak hodlá učinit, provozovatel SIPS tento záměr příslušnému orgánu nebo nezávislému odborníkovi oznámí s dostatečným předstihem před zahájením prověřování, nezávislého přezkumu nebo kontroly na místě, aby mohla být přijata nezbytná opatření.

            Článek 13
            Závěrečná ustanovení
            Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

            Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. července 2019.

                  Prezident ECB

               Mario DRAGHI

            (1)  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16.

            (2)  K dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby www.bis.org.

            (3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 795/2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (ECB/2017/32) (Úř. věst. L 299, 16.11.2017, s. 11).