title: Rozhodnutí Rady ze dne 19. března 2001 o uzavření Rámcové dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé

text:
Důležité právní upozornění

|

32001D0248

Úřední věstník L 090 , 30/03/2001 S. 0045 - 0045

		Rozhodnutí Radyze dne 19. března 2001o uzavření Rámcové dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé(2001/248/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2 a články 133 a 308 této smlouvy, ve spojení s druhou větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce a s čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem,vzhledem k těmto důvodům:Dohoda uvedená v tomto rozhodnutí by měla být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Rámcová dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé se schvaluje jménem Společenství.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 21. Zástupce Komise, jemuž jsou nápomocni zástupci členských států, zastupuje Společenství ve smíšeném výboru stanoveném v čl. 19 odst. 3 rámcové dohody.2. Postoj, který má Společenství zaujmout v rámci smíšeného výboru při předložení doporučení tímto výborem, stanoví Rada na návrh Komise v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství.Článek 3Předseda Rady provede jménem Společenství oznámení stanovené v článku 21 rámcové dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 19. března 2001.Za RadupředsedkyněA. Lindh[1] Úř. věst. C 188, 28.6.1996, s. 11.[2] Úř. věst. C 104, 14.4.1999, s. 59.--------------------------------------------------


title: 2005/223/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2005, kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům

text:
               17.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 71/67

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 25. února 2005,
   kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům
   (2005/223/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím Komise 94/140/ES (1) Komise zřídila Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (dále jen „výbor“), s kterým může konzultovat jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich potírání, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi členskými státy nebo mezi nimi a Komisí.

               (2)

               Od zřízení výboru se mechanismus Společenství na ochranu finančních zájmů Společenství dalekosáhle vyvíjel a posiloval, zejména díky novým legislativním opatřením a organizačním změnám v Komisi.

               (3)

               V nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (2) byla přijata obecná pravidla definující nesrovnalosti a stanovující příslušná opatření a správní sankce v oblasti ochrany finančních zájmů Evropských společenství, v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (3) byla přijata zvláštní pravidla o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí, která se použijí ve všech oblastech činnosti Společenství.

               (4)

               Článek 280, který do Smlouvy o ES zavedla Amsterodamská smlouva, poskytuje boji proti podvodům nový institucionální rámec. Nové znění stanoví zejména sdílené pravomoci Společenství a členských států a úzkou a pravidelnou spolupráci mezi příslušnými orgány členských států a Komise v zájmu ochrany finančních zájmů Společenství.

               (5)

               Rozhodnutím Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (4) se v rámci Komise zřídil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), jenž má provádět vyšetřování podvodů; má odpovědnost v rámci všech činností spojených s ochranou zájmů Společenství proti nepatřičnému chování, které by mohlo být administrativně nebo trestně stíháno.

               (6)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (5) a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (6) stanovila právní rámec činností OLAFu a pověřila ho zejména zajištěním spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a Komise s cílem zkoordinovat činnosti, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství proti podvodům.

               (7)

               V oblasti ochrany eura proti padělání se nařízením Rady (ES) č. 1338/2001 (7) zorganizovala úzká a pravidelná spolupráce zejména mezi vnitrostátními orgány a Komisí, přičemž Komise byla pověřena prostřednictvím konzultací v poradním výboru zajišťovat celkovou ochranu jednotné evropské měny. Rozhodnutím Rady 2001/923/ES (8) byla Komise ve spolupráci s členskými státy pověřena správou a prováděním akčního programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles).

               (8)

               Vzhledem k nové situaci v právním řádu Společenství a horizontální úloze výboru je třeba upravit poradní pravomoci tohoto výboru a zastoupení členských států v tomto výboru; zástupcům členských států musí být nápomocny příslušné vnitrostátní orgány. V zájmu větší pružnosti práce výboru je rovněž třeba stanovit možnost, aby byly vytvořeny pracovní skupiny pro jednotlivá odvětví.

               (9)

               Rozhodnutí 94/140/ES by proto mělo být změněno.

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Rozhodnutí 94/140/ES se mění takto:

               1.

               V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   V zájmu lepší organizace úzké a pravidelné spolupráce mezi příslušnými orgány v boji proti podvodům může Komise konzultovat s výborem jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a jejich potírání i jakoukoli další protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Společenství, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi příslušnými orgány členských států nebo mezi členskými státy a Komisí, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství.
               Komise může s výborem konzultovat jakoukoli otázku, která se týká činností spojených s ochranou finančních zájmů Společenství a s ochranou bankovek a mincí eura proti padělání.
               Komise rovněž může s výborem konzultovat jakoukoli otázku z oblasti právní ochrany finančních zájmů Společenství včetně policejních a soudních aspektů koncepční činnosti a spolupráce v boji proti podvodům.“

               2.

               Článek 3 se mění takto:

                           a)

                           Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
                           „1.   Výbor se skládá ze dvou zástupců z každého členského státu; mohou jim být nápomocni dva zástupci dotčených příslušných vnitrostátních orgánů.“

                           b)

                           Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
                           „3.   Pro usnadnění práce v odvětvových oblastech spadajících do jeho působnosti může výbor se souhlasem Komise vytvořit pracovní skupiny. Komise výboru zajistí sekretariát.“

               3.

               V článku 6 se odkaz na článek 214 Smlouvy nahradí odkazem na článek 287 Smlouvy.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 25. února 2005.

            Za Komisi

         Siim KALLAS

            místopředseda

      (1)  Úř. věst. L 61, 4.3.1994, s. 27.

      (2)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (4)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.

      (5)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (7)  Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6.

      (8)  Úř. věst. L 339, 21.12.2001, s. 50.


title: 2005/356/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru

text:
               4.5.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 114/9

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 22. prosince 2004
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru
   (2005/356/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 94 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem, odst. 3 prvním pododstavcem a odstavcem 4 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 16. října 2001 zmocnila Rada Komisi k vyjednání vhodné dohody s Andorrským knížectvím, která by zajistila, že tento stát přijme opatření rovnocenná opatřením uplatňovaným v rámci Společenství pro zajištění účinného zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru.

               (2)

               Znění dohody, která je výsledkem těchto jednání, je v souladu se směrnicemi pro jednání vydanými Radou. Toto znění je doprovázeno memorandem o porozumění mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Andorrským knížectvím, jehož znění je připojeno k rozhodnutí Rady 2004/828/ES (2).

               (3)

               Ustanovení směrnice 2003/48/ES (3) se použijí za předpokladu, že Andorrské knížectví bude používat opatření rovnocenná opatřením obsaženým v dané směrnici, a to v souladu s dohodou, kterou Švýcarská konfederace uzavře se Společenstvím.

               (4)

               V souladu s rozhodnutím 2004/828/ES a s výhradou pozdějšího přijetí rozhodnutí o uzavření dohody byla dohoda podepsána jménem Společenství dne 15. listopadu 2004.

               (5)

               Dohoda by měla být schválena.

               (6)

               Je nezbytné stanovit jednoduchý a rychlý postup pro možné změny příloh I a II dohody,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a Andorrským knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, se schvaluje jménem Evropského společenství.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí (4).
   Článek 2
   Komise je zmocněna schválit jménem Společenství změny příloh k dohodě, které jsou nezbytné pro zajištění souladu těchto příloh s údaji týkajícími se příslušných orgánů a vyplývajícími z oznámení podle čl. 5 písm. a) směrnice 2003/48/ES a s údaji uvedenými v její příloze.
   Článek 3
   Předseda Rady provede oznámení podle čl. 15 odst. 1 dohody jménem Evropského společenství (5).
   Článek 4
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 22. prosince 2004.

            Za Radu

         C. VEERMAN

            předseda

      (1)  Stanovisko ze dne 17. listopadu 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 32.

      (3)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 38. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

      (4)  Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 33.

      (5)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady ze dne  9. března 2006  o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro vzdělávání a přípravu v oboru architektury

text:
               21.3.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 68/6

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 9. března 2006
   o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro vzdělávání a přípravu v oboru architektury
   (2006/C 68/03)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 85/385/EHS ze dne 10. června 1985 o zřízení Poradního výboru pro vzdělávání a přípravu v oboru architektury (1), a zejména na články 3 a 4 tohoto rozhodnutí,
   s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména čl. 52 odst. 1 tohoto aktu,
   vzhledem k tomu, že výbor se podle článku 3 uvedeného rozhodnutí skládá ze tří odborníků z každého členského státu a z náhradníků za každého z těchto odborníků; že funkční období těchto odborníků a náhradníků je podle článku 4 téhož rozhodnutí tříleté;
   vzhledem k tomu, že rozhodnutími ze dne 23. října 2001 (2) a ze dne 1. března 2002 (3) Rada jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro vzdělávání a přípravu v oboru architektury na období do 22. října 2004;
   vzhledem k tomu, že vlády 22 členských států určily kandidáty pro jmenování, nahrazení nebo obnovení funkčního období členů a náhradníků,
   ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Níže uvedené osoby jsou jmenovány členy a náhradníky Poradního výboru pro vzdělávání a přípravu v oboru architektury na období tří let od data tohoto rozhodnutí:
   A.   Odborníci z praxe

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Jos LEYSSENS

               Michel DE KEYSER

               Česká republika

               Petr BÍLEK

               Michal KOHOUT

               Německo

               Prof. Ralf NIEBERGALL

               Wolfgang SCHNEIDER

               Estonsko

               Tõnu LAIGU

               Veljo KAASIK

               Řecko

               Dionyssios DIGENIS

               Sotiris PAPADOPOULOS

               Španělsko

                Jordi QUEROL i PIERA

               Irsko

               John E. O'REILLY

               Eoin O'COFAIGH

               Itálie

               Leopoldo FREYRIE

               Pierluigi MISSIO

               Kypr

               Vasos CHRISTOU

               Sokratis STRATIS

               Lotyšsko

               Sergejs ŅIKIFOROVS

               mgr. arch. Dace KALVĀNEOVÁ

               Litva

               Kęstutis PEMPĖ

               Linas TULEIKIS

               Maďarsko

               Dr. Ferenc MAKOVÉNYI

               Sandor PÁLFI

               Malta

               David PACE

               David FELICE

               Nizozemsko

               S.D. NIEUWENDIJKOVÁ

               R. van der SLUYS

               Rakousko

               Alexander RUNSER

               Johannes Simon STEINER

               Polsko

               Tomasz TACZEWSKI

               Stanislaw DEŃKO

               Slovinsko

               Dr. Viktor PUST

               Vladimir KRAJCAR

               Slovensko

               Branislav SOMORA

               Mária LICHVÁROVÁ

               Finsko

               Veikko VASKO

               Pekka SALMINEN

               Švédsko

               Anders BODIN

               Katarina NILSSONOVÁ

               Spojené království

               R. C. SHRIMPLIN

               Ken TAYLOR

         B.   Odborníci ze zařízení zajišťujících univerzitní vzdělávání v oboru architektury

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Yvon CLOSSEN

               Johan RUTGEERTS

               Česká republika

               Ladislav LÁBUS

               Alois NOVÝ

               Německo

               Prof. H. BÜHLER

               Prof. Rudolf SCHÄFER

               Estonsko

               Dr. Jüri SOOLEP

               Andres ALVERI

               Řecko

               Constantin-Victor SPYRIDONIDIS

               Irsko

               James HORAN

               Prof. Loughlin KEALY

               Itálie

               Prof. Mario DOCCI

               Prof. Piero ALBISINNI

               Kypr

               Christos CHATZICHRISTOS

               Mario FOKAS

               Lotyšsko

               Dr. habil., prof. M. Jānis KRASTIŅŠ

               Dr. arh., prof. M. Jānis BRIŅĶIS

               Litva

               Gintaras ČAIKAUSKAS

               Prof. Juozas PALAIMA

               Maďarsko

               Prof. Balázs BALOGH

               Prof. Bálint BACHMANN

               Malta

               Joseph FALZON

               Dennis DE LUCCA

               Nizozemsko

               Prof. L. VAN DUIN

               Aart OXENAAR

               Rakousko

               Christian KÜHN

               Prof. Wolf D. PRIX

               Polsko

               Prof. Stefan WRONA

               Prof. Andrzej KADŁUCZKA

               Slovinsko

               Peter GABRIJELČIČ

               Dr. Tadeja ZUPANČIČ STROJAN

               Slovensko

               Prof. Julián KEPPL

               Ľubica VITKOVÁ

               Finsko

               Prof. Juhani KATAINEN

               Prof. Simo PAAVILAINEN

               Švédsko

               Finn WERNE

               Hasse ERNEFELDT

               Spojené království

               Prof. James A. LOW

               Lawrence JOHNSTON

         C.   Odborníci z příslušných orgánů členských států

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Olivier REMACLE

               Benjamin HOUET

               Česká republika

               Zuzana BĚHOUNKOVÁ

               Lenka RUDÁ

               Německo

               Vera STAHLOVÁ

               Michael ELZER

               Estonsko

               Priit ENOK

               Martin LEPP

               Řecko

               Nikolaos KATSIMBINIS

               Margarita KARAVASSILIOVÁ

               Irsko

               Michael McCARTHY

               Nancy CALLAGHANOVÁ

               Itálie

               Dott.ssa Teresa CUOMOVÁ

               Kypr

               Lilia PAPADOURYOVÁ

               Antroula FLORIDOUOVÁ

               Lotyšsko

               Dainis OZOLIŅŠ

               Gunta ARĀJAOVÁ

               Litva

               Gintautas TIŠKUS

               Gediminas BUDREIKA

               Maďarsko

               Mária BÁNÓNÉ NYÉKHELYIOVÁ

               Zsuzsanna SZABÓOVÁ

               Malta

               Raymond FARRUGIA

               Carmel MIFSUD BORG

               Nizozemsko

               M. VAN HECK

               Portugalsko

               António Vasco MASSAPINA

               Fernando Rocha PINTO

               Rakousko

               Wolfgang LENTSCH

               Evelyn NOWOTNY

               Polsko

               Kazimierz Andrzej KOBYLECKI

               Monika MAJEWSKA

               Slovinsko

               Pavli KOCOVÁ

               Saša GALONJA

               Slovensko

               Milan MARHAVÝ

               Viktória KOSÁROVÁ

               Finsko

               Anita LEHIKOINENOVÁ

               Švédsko

               Nina KOWALEWSKA

               Karin DAHL BERGENDORFFOVÁ

               Spojené království

               Dr Jon LEVETT

               David PETHERICK

      V Bruselu dne 9. března 2006.

            Za Radu

            Předseda

         J. PRÖLL

      (1)  Úř. věst. L 223, 21.8.1985, s. 26.

      (2)  Úř. věst. C 320, 15.11.2001, s. 23.

      (3)  Úř. věst. C 72, 21.3.2002, s. 1.


title: 2002/262/: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 262/02/KOL ze dne  18. prosince 2002 , kterým se po třicáté páte mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů týkajících se metodiky analýzy státní podpory spojené s uvízlými náklady

text:
               10.5.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 123/1

      ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

   č. 262/02/KOL
   ze dne 18. prosince 2002,
   kterým se po třicáté páte mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů týkajících se metodiky analýzy státní podpory spojené s uvízlými náklady
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   S OHLEDEM NA Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 této dohody,
   S OHLEDEM NA Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), zejména na článek 24 a článek 1 protokolu této dohody,
   VZHLEDEM K TOMU, že podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad ESVO uvádí v účinnost ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad ESVO vydává oznámení nebo pokyny týkající se záležitostí, na které se vztahuje Dohoda o EHP, pokud to výslovně stanovuje Dohoda o EHP nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru nebo pokud to Kontrolní úřad ESVO považuje za nutné,
   S ODKAZEM NA procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory (3) přijatá dne 19. ledna 1994 Kontrolním úřadem ESVO (4),
   VZHLEDEM K TOMU, že dne 26. července 2001 Evropská komise přijala sdělení stanovující zásady, podle kterých bude analyzovat státní podporu související s uvízlými náklady v odvětví elektroenergetiky (5),
   VZHLEDEM K TOMU, že toto sdělení má význam rovněž pro Evropský hospodářský prostor,
   VZHLEDEM K TOMU, že v celém Evropském hospodářském prostoru musí být zajištěno jednotné použití pravidel EHP o státních podporách,
   VZHLEDEM K TOMU, že podle bodu II části „OBECNÁ USTANOVENÍ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP Kontrolní úřad ESVO přijímá po konzultaci s Komisí předpisy odpovídající předpisům přijatým Komisí ES v zájmu udržování rovných podmínek hospodářské soutěže,
   PO KONZULTACI s Evropskou komisí,
   S ODKAZEM NA TO, že Kontrolní úřad ESVO o této otázce jednal se státy ESVO na mnohostranném jednání dne 19. října 2001,
   ROZHODL TAKTO:

               1.

               Pokyny ke státní podpoře se mění doplněním nové kapitoly 21: Metodika analýzy státní podpory spojené s uvízlými náklady. Nová kapitola je uvedena v příloze I tohoto rozhodnutí.

               2.

               Státy ESVO budou informovány prostřednictvím dopisu, který bude obsahovat kopii rozhodnutí a přílohy I. Státy ESVO se žádají, aby vyjádřily svůj souhlas s navrhovaným vhodným opatřením (oznamovací povinnost v bodě 21.4 odst. 5 písm. c)), jak je stanoveno v příloze I, do 20 pracovních dní od data doručení dopisu.

               3.

               Evropská komise bude informována v souladu s písmenem d) protokolu 27 Dohody o EHP prostřednictvím kopie tohoto rozhodnutí včetně přílohy I.

               4.

               Toto rozhodnutí, včetně přílohy I, se zveřejní v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství po vyjádření souhlasu států ESVO s vhodnými opatřeními.

               5.

               Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění.

      V Bruselu dne 18. prosince 2002.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Einar M. BULL

            Předseda

         Hannes HAFSTEIN

            Člen kolegia

      (1)  Dále jen Dohoda o EHP.

      (2)  Dále jen Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

      (3)  Dále jen pokyny ke státní podpoře.

      (4)  Poprvé zveřejněno v Úř. věst. L 231, 3.9.1994, dodatek EHP č. 32.

      (5)  Sdělení je k dispozici na webových stránkách Komise:
   http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

      PŘÍLOHA

         „21.   METODIKA ANALÝZY STÁTNÍ PODPORY SPOJENÉ S UVÍZLÝMI NÁKLADY
         21.1.   ÚVOD

                     (1)

                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (1) (dále jen ‚směrnice‘ nebo ‚směrnice 96/92/ES‘) stanovila zásady pro otevření evropského elektroenergetického průmyslu hospodářské soutěži.

                     (2)

                     Výše uvedená směrnice byla začleněna do Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 168/1999 (2).

                     (3)

                     K postupnému přechodu ze situace se značně omezenou hospodářskou soutěží do situace se skutečnou hospodářskou soutěží na úrovni EHP musí dojít za přijatelných hospodářských podmínek, které zohledňují zvláštní charakteristiky elektroenergetického průmyslu. Tento přístup se odráží do značné míry již v textu samotné směrnice.

                     (4)

                     Aby se státy ESVO mohly vypořádat s řadou velmi specifických situací, umožňuje jim článek 24 směrnice odložit použití některých ustanovení směrnice na přechodné období. Mechanismy státní podpory, jejichž smyslem je umožnit energetickým podnikům přizpůsobit se zavedení hospodářské soutěže za výhodných podmínek, nespadají do oblasti působnosti odchylek stanovených v článku 24.

                     (5)

                     Účelem těchto pokynů je objasnit, jak Úřad zamýšlí s ohledem na směrnici 96/92/ES použít pravidla Dohody o EHP na státní podpory tohoto druhu. Těmito pokyny nejsou dotčena pravidla o státní podpoře, která vyplývají z jiných příslušných rámců, pokynů a oznámení. Úřad bude i nadále schvalovat zejména regionální podpory a podpory na ochranu životního prostředí podle příslušných pokynů. Stejně tak podpora, která by nemohla být schválena podle článku 61 Dohody o EHP, bude případně podléhat prošetření z hlediska čl. 52 odst. 2 Dohody o EHP.

               21.2.   PŘECHODNÁ OPATŘENÍ A STÁTNÍ PODPORY

                     (1)

                     Článek 24 směrnice 96/92/ES, ve znění čl. 1 písm. i) rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 168/1999 ze dne 26. listopadu 1999, stanovuje, že Úřad může schválit přechodná opatření odchylující se dočasně od směrnice (3):
                     ‚Členské státy, v nichž na základě tohoto rozhodnutí nebude možné plnit povinnosti a záruky provozu uložené před vstupem tohoto rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 168/1999 ze dne 26. listopadu 1999 v platnost, mohou v souladu s čl. 24 odst. 1 a 2 požádat o přechodný režim. Žádosti o přechodné období musí být oznámeny Kontrolnímu úřadu ESVO nejpozději 6 měsíců po vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 168/1999 ze dne 26. listopadu 1999 v platnost‘.

                     (2)

                     S ohledem na současný stav má Úřad za to, že rozhodnutí, která přijme podle článku 24, mohou vytvořit přechodný režim pouze tehdy, pokud již dříve shledal, že opatření oznámená členskými státy ESVO podle uvedeného článku nejsou slučitelná s ustanoveními směrnice v kapitolách IV, V, VI a VII. Podle článku 24 směrnice smí odchylky od těchto ustanovení schválit pouze Úřad.

                     (3)

                     Obdobně režim dávek zavedený státem ESVO prostřednictvím fondu na vyrovnání nákladů na povinnosti nebo záruky, které nelze při použití rozhodnutí č. 168/1999 splnit, nepředstavuje opatření, na základě kterého by Úřad mohl rozhodnout o povolení přechodného režimu podle článku 24 směrnice 96/92/ES. Takové opatření nevyžaduje odchylku od příslušných kapitol směrnice. Na druhou stranu může představovat státní podporu, na kterou se vztahuje článek 61 Dohody o EHP a protokol 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora.

                     (4)

                     Účelem těchto pokynů je ukázat, jak Úřad zamýšlí použít pravidla o státní podpoře Dohody o EHP v případě podpor určených na kompenzaci nákladů na povinnosti nebo záruky, které nelze v důsledku rozhodnutí č. 168/1999 dále plnit. Tyto pokyny se nevztahují zejména na opatření, která nelze klasifikovat jako státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

               21.3.   DEFINICE ZPŮSOBILÝCH UVÍZLÝCH NÁKLADŮ

                     (1)

                     Tyto povinnosti nebo záruky provozu se běžně označují jako ‚uvízlé náklady.‘ V praxi mohou mít různou formu: dlouhodobé kupní smlouvy, investice provedené na základě předpokládané nebo výslovné záruky prodeje, investice provedené mimo rozsah běžných činností, atd. Aby tyto povinnosti nebo záruky Úřad uznal jako způsobilé uvízlé náklady, musí splňovat následující kritéria:

                                 a)

                                 ‚Povinnosti nebo záruky provozu‘, které mohou způsobit uvízlé náklady, musí předcházet datu 27. listopadu 1999, což je datum vstupu v platnost rozhodnutí č. 168/1999.

                                 b)

                                 Existence a platnost těchto povinností nebo záruk bude zdůvodněna na základě výchozích právních předpisů a smluvních ustanovení a legislativních souvislostí, za kterých byly přijaty.

                                 c)

                                 V případě těchto povinností nebo záruk provozu musí existovat nebezpečí, že nebudou moci být splněny v důsledku směrnice 96/92/ES. Aby povinnosti a záruky byly kvalifikovány jako uvízlé náklady, musí se v důsledku směrnice stát nehospodárnými a musí výrazným způsobem ovlivnit konkurenceschopnost dotčeného podniku. To musí mimo jiné vést k tomu, aby podnik vytvářel účetní položky (např. rezervy), které jsou určené k tomu, aby odrážely předvídatelný dopad povinnosti nebo záruky.
                                 Především v případech, kdy v důsledku dotčených povinností nebo záruk může být v případě neexistence podpory nebo přechodných opatření ohrožena životaschopnost podniku, má se za to, že tyto povinnosti nebo záruky splňují požadavky stanovené v předchozím odstavci.
                                 Dopad těchto povinností nebo záruk na konkurenceschopnost nebo životaschopnost dotčeného podniku bude hodnocen na konsolidované úrovni. V případě povinností nebo záruk, které představují uvízlé náklady, musí být možné určit vztah příčiny a důsledku mezi vstupem rozhodnutí č. 168/1999 v platnost a obtíží dotčeného podniku splnit nebo zajistit splnění těchto povinností nebo záruk. V zájmu stanovení vztahu příčiny a důsledku Úřad přihlédne ke všem poklesům cen elektřiny nebo ke ztrátám tržního podílu, které dotčené podniky utrpěly. Povinnosti nebo záruky, které nemohly být splněny bez ohledu na vstup rozhodnutí č. 168/1999 v platnost, nepředstavují uvízlé náklady.

                                 d)

                                 Tyto povinnosti nebo záruky musí být neodvolatelné. Má-li podnik možnost tyto povinnosti nebo záruky za úplatu odvolat nebo změnit, bude k této skutečnosti při výpočtu způsobilých uvízlých nákladů přihlédnuto.

                                 e)

                                 Je pravidlem, že povinnosti nebo záruky spojující podniky, které náleží do stejné skupiny, nelze označit za uvízlé náklady.

                                 f)

                                 Uvízlé náklady jsou hospodářské náklady, které musí odpovídat skutečným investovaným, zaplaceným nebo splatným částkám plynoucím z povinností nebo záruk: paušální výpočty tedy nelze přijmout, pokud nelze prokázat, že odrážejí hospodářskou skutečnost.

                                 g)

                                 Uvízlé náklady musí být čisté, nesmějí tedy zahrnovat příjmy, zisky nebo přidanou hodnotu související s povinnostmi nebo zárukami, ze kterých plynou.

                                 h)

                                 Uvízlé náklady musí být hodnoceny po odečtení všech podpor zaplacených nebo splatných za aktiva, ke kterým se vztahují. Zejména v případech, kdy povinnost nebo záruka provozu odpovídá investici, na kterou se vztahuje státní podpora, musí být hodnota podpory odečtena ode všech uvízlých nákladů plynoucích z této povinnosti nebo záruky.

                                 i)

                                 Kdykoli uvízlé náklady plynou z povinností nebo záruk, jejichž plnění je v důsledku rozhodnutí č. 168/1999 obtížné splnit, přihlíží se při výpočtu uvízlých nákladů ke skutečné postupné změně hospodářských podmínek a podmínek hospodářské soutěže, které převažují na vnitrostátním a společném trhu s elektřinou. Zejména v případech, kdy by povinnosti nebo záruky mohly představovat uvízlé náklady z důvodu předvídatelného poklesu cen elektřiny, musí výpočet uvízlých nákladů přihlížet ke skutečným pohybům cen elektřiny.

                                 j)

                                 Náklady odečtené před převedením rozhodnutí č. 168/1999 do vnitrostátních právních předpisů nemohou být příčinou uvízlých nákladů. Avšak pořízení nebo odepsání aktiv zapsaných v rozvaze dotčených podniků se zřejmým cílem přihlédnout k předvídatelným účinkům rozhodnutí mohou odpovídat uvízlým nákladům.

                                 k)

                                 Způsobilé uvízlé náklady nesmějí přesáhnout minimální hladinu, která dotčeným podnikům umožňuje pokračovat v plnění nebo v zajištění plnění povinností a záruk, jichž se týká rozhodnutí č. 168/1999 (4). Proto budou muset být vypočteny s přihlédnutím k nejhospodárnějšímu řešení, které by daný podnik mohl použít (v případě neexistence podpory). Může se jednat, mimo jiné, o ukončení povinností nebo záruk, které jsou příčinou uvízlých nákladů, nebo likvidaci všech nebo některých aktiv, která jsou příčinou uvízlých nákladů (pokud to neodporuje základním zásadám samotných povinností nebo záruk).

                                 l)

                                 Je pravidlem, že náklady, které mohou nést některé podniky po časovém období stanoveném v článku 26 směrnice (26. listopad 2006), nemohou představovat způsobilé uvízlé náklady ve smyslu této metodiky (5). Pokud to však Úřad považuje za nutné, může v patřičné době k těmto povinnostem nebo zárukám přihlédnout a případně je považovat za způsobilé uvízlé náklady během další fáze otevírání společného trhu s elektřinou.

                                 m)

                                 V případě států ESVO, které otevírají své trhy rychleji, než vyžaduje rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 168/1999, může Úřad souhlasit s tím, že bude považovat za způsobilé uvízlé náklady podle této metodiky náklady, které některé podniky musí nést po časovém období stanoveném v článku 26 směrnice, jestliže tyto náklady plynou z povinností nebo záruk, které splňují kritéria uvedená v písmenech a) až l) v oddíle 21.3 výše, a za předpokladu, že jsou omezeny na období do 31. prosince 2010.

               21.4.   UVÍZLÉ NÁKLADY A STÁTNÍ PODPORA

                     (1)

                     Obecnou zásadou stanovenou v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je, že státní podpora je zakázána. Odstavce 2 a 3 téhož článku však uvádějí několik odchylek od tohoto všeobecného pravidla. Kromě toho v souladu s čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP ‚podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu‘ podléhají pravidlům obsaženým v Dohodě o EHP, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání, právně nebo fakticky, plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. V žádném případě nesmí být obchod ovlivněn v míře, která by byla v rozporu se zájmy smluvních stran.

                     (2)

                     Státní podpora odpovídající způsobilým uvízlým nákladům definovaným v těchto pokynech je určena k usnadnění přechodu energetických podniků na konkurenční trh s elektřinou. Úřad smí k takové podpoře zaujmout příznivé stanovisko, pokud je narušení hospodářské soutěže vyrovnáno přínosem podpory pro dosažení společného cíle, kterého by tržní síly dosáhnout nemohly. Narušení hospodářské soutěže, které plyne z podpory vyplacené na usnadnění přechodu energetických podniků ze značně uzavřeného trhu na částečně liberalizovaný trh, nemůže být v rozporu se společným zájmem, pokud je omezeno jeho trvání i důsledky, jelikož liberalizace trhu s elektřinou je ve všeobecném zájmu trhu EHP a doplňuje kroky k vytvoření vnitřního trhu. Úřad přihlíží k tomu, že podpora udělená na uvízlé náklady umožňuje podnikům snížit rizika související s jejich minulými povinnostmi nebo investicemi, a může je tedy podpořit v tom, aby své investice udržovaly dlouhodobě. Pokud by uvízlé náklady nebyly nijak nahrazeny, hrozilo by větší riziko, že by dotčené podniky přenesly veškeré náklady svých nehospodárných povinností nebo záruk na zákazníky, kteří jsou na nich závislí.

                     (3)

                     Podporu na náhradu uvízlých nákladů v odvětví elektroenergetiky lze dále zdůvodnit v souvislosti s dalšími liberalizovanými odvětvími tím, že liberalizaci trhu s elektřinou nedoprovázel rychlejší technologický vývoj ani zvýšená poptávka, a tím, že v zájmu ochrany životního prostředí, bezpečnosti dodávek a hladkého fungování hospodářství zemí EHP je nemyslitelné, aby se o poskytnutí státní podpory energetickým podnikům začalo jednat až poté, co se dostanou do obtíží.

                     (4)

                     V této souvislosti se Úřad domnívá, že podpora určená k vyrovnání uvízlých nákladů má obvykle nárok na výjimku podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokud umožňuje vývoj určitých hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchodní podmínky v míře, která odporuje společnému zájmu.

                     (5)

                     Aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení plynoucí z pokynů Úřadu o uplatňování ustanovení EHP o státní podpoře, včetně pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí (6), může Úřad v zásadě přijmout za slučitelnou s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP podporu určenou na vyrovnání způsobilých uvízlých nákladů, která splňuje následující kritéria:

                                 a)

                                 Podpora musí sloužit na vyrovnání způsobilých uvízlých nákladů, které byly jasně určeny a odděleny. Nesmí za žádných okolností přesáhnout částku způsobilých uvízlých nákladů.

                                 b)

                                 Opatření vztahující se k platbě podpory musí umožňovat přihlédnutí k budoucímu vývoji hospodářské soutěže. Tento vývoj lze měřit zejména pomocí vyčíslitelných faktorů (ceny, podíl na trhu, další příslušné faktory uvedené státem ESVO). Jelikož změny podmínek hospodářské soutěže mají přímý vliv na částku způsobilých uvízlých nákladů, částka vyplacené podpory bude nezbytně záviset na vývoji skutečné hospodářské soutěže a výpočet postupně vyplacené podpory bude muset počítat se změnami příslušných faktorů, aby bylo možno změřit míru dosažené hospodářské soutěže.

                                 c)

                                 Stát ESVO se musí zavázat, že Úřadu odešle výroční zprávu, která popisuje zejména vývoj situace hospodářské soutěže na jeho trhu s elektřinou, a to tak, že uvede mimo jiné pozorované změny v příslušných vyčíslitelných faktorech. Výroční zpráva bude uvádět podrobnosti o tom, jak byly vypočteny uvízlé náklady, ke kterým bylo v příslušném roce přihlédnuto, a částky vyplacené podpory.

                                 d)

                                 Úřad bude při svém hodnocení pohlížet příznivě na sestupnou povahu podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů. Pomáhá totiž dotčenému podniku rychleji se připravit na liberalizovaný trh s elektřinou.

                                 e)

                                 Maximální částka podpory, která může být vyplacena podniku na vyrovnání uvízlých nákladů, musí být uvedena předem. Musí přihlížet k přírůstkům produktivity, kterých může podnik dosáhnout.
                                 Taktéž podrobná opatření na výpočet a financování podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů a maximální období, po které lze tuto podporu poskytnout, musí být jasně uvedena předem. Oznámení o podpoře bude uvádět zejména, jak bude výpočet uvízlých nákladů přihlížet ke změnám různých faktorů zmíněných v písmeni b).

                                 f)

                                 Stát ESVO se předem zaváže, že nevyplatí žádnou podporu na záchranu nebo na restrukturalizaci podnikům, kterým bude poskytnuta podpora na uvízlé náklady, aby nedošlo ke kumulaci podpor. Úřad má za to, že platba náhrady za uvízlé náklady spojené s investicemi do aktiv, která nenabízejí žádnou perspektivu dlouhodobého trvání, neusnadňuje přechod odvětví elektroenergetiky na liberalizovaný trh, a proto nemá nárok na výjimku podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

                     (6)

                     Úřad však vážně pochybuje o podporách určených k vyrovnání uvízlých nákladů, které nesplňují výše uvedená kritéria nebo které pravděpodobně z následujících důvodů způsobí narušení hospodářské soutěže, které by bylo v rozporu se společným zájmem:

                                 a)

                                 Podpora nesouvisí se způsobilými uvízlými náklady, které splňují výše uvedenou definici, nebo s jasně určenými a individualizovanými uvízlými náklady, anebo přesahuje výši způsobilých uvízlých nákladů.

                                 b)

                                 Podpora je určena na částečné nebo úplné zajištění příjmů z doby před vstupem rozhodnutí č. 168/1999 v platnost, aniž by přísně brala v úvahu způsobilé uvízlé náklady, které mohly vzniknout ze zavedení hospodářské soutěže.

                                 c)

                                 Není pravděpodobné, že je výše podpory přizpůsobena tak, aby řádně přihlížela k rozdílům mezi hospodářskými a tržními prognózami, které původně vznikly při odhadování uvízlých nákladů, a jejich skutečnými změnami v průběhu času.

               21.5.   METODA FINANCOVÁNÍ PODPORY URČENÉ NA VYROVNÁNÍ UVÍZLÝCH NÁKLADŮ

                     (1)

                     Státy ESVO mohou zvolit metody financování podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů, které považují za nejvhodnější. Avšak v zájmu schválení této podpory se Úřad ujistí, že opatření na financování nebudou mít účinky, které by byly v rozporu s cíli směrnice 96/92/ES nebo se zájmy smluvních stran. Zájmy smluvních stran berou v úvahu mimo jiné ochranu spotřebitele, volný pohyb zboží a služeb a hospodářskou soutěž.

                     (2)

                     Opatření na financování nesmí odrazovat vnější podniky nebo nové subjekty od vstupu na určité vnitrostátní nebo regionální trhy. Podpora určená na vyrovnání uvízlých nákladu nesmí být zejména financována z poplatků za elektřinu přepravovanou mezi státy EHP nebo z poplatků spojených se vzdáleností mezi výrobcem a spotřebitelem.

                     (3)

                     Úřad se také ujistí, že opatření na financování podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů vedou ke spravedlivému jednání se způsobilými a nezpůsobilými spotřebiteli. Z tohoto důvodu bude výroční zpráva uvedená v písmeni c) oddílu 21.4 uvádět rozpis zdrojů financí určených na vyrovnání uvízlých nákladů podle způsobilých a nezpůsobilých spotřebitelů. V případech, kdy se financování uvízlých nákladů přímo účastní nezpůsobilí spotřebitelé prostřednictvím sazby za nákup elektřiny, musí být tato skutečnost jasně uvedena. Příspěvek uložený některé skupině (způsobilé nebo nezpůsobilé) nesmí přesáhnout podíl uvízlých nákladů, které mají být vyrovnány, který odpovídá tržnímu podílu představovanému těmito spotřebiteli.

                     (4)

                     V případě, kdy soukromé podniky založí fondy určené k financování systémů státních podpor určených na vyrovnání uvízlých nákladů, musí být řízení těchto fondů jasně odděleno od běžných zdrojů podniků. Takové investice nesmí zvýhodňovat podniky, které je spravují.

               21.6.   DALŠÍ FAKTORY HODNOCENÍ

                     (1)

                     Při prošetřování státní podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů Úřad přihlíží zvláště k velikosti a propojenosti dotčené sítě a ke struktuře odvětví elektroenergetiky. V případě podpory určené malé síti s nízkým stupněm propojenosti s ostatními částmi EHP existuje nižší pravděpodobnost, že způsobí významná narušení hospodářské soutěže.

                     (2)

                     Tato metodika pro uvízlé náklady se netýká uplatňování pokynů o vnitrostátní regionální podpoře (7) v regionech, na které se vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP. Podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP v případech, kdy uplatnění pravidel o státní podpoře na uvízlé náklady brání, právně nebo fakticky, plnění zvláštních úkolů svěřených podnikům, které byly pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, nebo podnikům, které mají povahu fiskálního monopolu, lze se od těchto pravidel odchýlit za předpokladu, že nebude ovlivněn obchod v míře, která by byla v rozporu se zájmy smluvních stran.

                     (3)

                     Pravidla stanovená v této metodice týkající se státní podpory určené na vyrovnání uvízlých nákladů plynoucích z rozhodnutí č. 168/1999 se uplatňují nezávisle na veřejném nebo soukromém vlastnictví dotčeného podniku.“

         (1)  Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20.

         (2)  Úř. věst. L 61, 1.3.2001, s. 23 a Dodatek EHP č. 11, 1.3.2001, s. 221.

         (3)  Článek 3 rozhodnutí č. 168/1999 uvádí: ‚Toto rozhodnutí vstoupí v platnost dne 27. listopadu 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP budou předána všechna oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody‘.

         (4)  V případě dlouhodobé smlouvy o prodeji nebo koupi proto budou uvízlé náklady vypočteny na základě srovnání s podmínkami, za kterých by na liberalizovaném trhu podnik byl normálně schopen prodat nebo koupit dotčený výrobek, přičemž všechny okolnosti by byly stejné.

         (5)  Je třeba pochopit, že investice, které nelze nahradit nebo které nejsou ekonomicky životaschopné v důsledku liberalizace vnitřního trhu s elektřinou, mohou představovat uvízlé náklady ve smyslu této metodiky, včetně případů, kdy mají v zásadě přesáhnout rok 2006. Kromě toho povinnosti nebo záruky, které musí být rozhodně plněny i po 26. listopadu 2006 z toho důvodu, že jejich nesplnění by způsobilo vážná rizika s ohledem na ochranu životního prostředí, veřejnou bezpečnost, sociální ochranu pracovníků nebo bezpečnost elektroenergetické sítě, mohou, jsou-li řádně zdůvodněny, představovat podle této metodiky způsobilé uvízlé náklady.

         (6)  Úř. věst. L 237, 6.9.2001, s. 16.

         (7)  Úř. věst. L 111, 29. 4. 1999 a dodatek EHP č. 18. V této souvislosti viz kapitolu 25 pokynů ke státní podpoře.


title: 2011/407/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 6. června 2011 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy VI (Sociální zabezpečení) a protokolu 37 k Dohodě o EHP

text:
               12.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 182/12

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 6. června 2011
   o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy VI (Sociální zabezpečení) a protokolu 37 k Dohodě o EHP
   (2011/407/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 48 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha VI Dohody o o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) obsahuje konkrétní ustanovení a ujednání týkající se sociálního zabezpečení a protokol 37 obsahuje seznam výborů, kterých se účastní státy ESVO náležející do EHP.

               (2)

               Je vhodné začlenit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 988/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah jeho příloh (3), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (4), do Dohody o EHP. Je také vhodné začlenit řadu rozhodnutí a doporučení správní komise. Dále by měl být protokol 37 změněn tak, aby byla na jeho seznam výborů začleněna správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení zřízená nařízením (ES) č. 883/2004.

               (3)

               Příloha VI a protokol 37 k Dohodě o EHP by měly být odpovídajícím způsobem změněny,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Jediný článek
   Postoj, který má Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k plánované změně přílohy VI (Sociální zabezpečení) a protokolu 37 k Dohodě o EHP, se zakládá na návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP obsaženém v příloze tohoto rozhodnutí.

      V Bruselu dne 6. června 2011.

            Za Radu

            předseda

         RÉTHELYI M.

      (1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 43.

      (4)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

      NÁVRH
      ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …/2011
      ze dne …,
      kterým se mění příloha VI (Sociální zabezpečení) a protokol 37 k Dohodě o EHP
      SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
      s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a zejména s ohledem na články 98 a 101 této dohody,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Příloha VI Dohody o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“) byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. …/… ze dne … (1).

                  (2)

                  Protokol 37 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č…/… ze dne … (2).

                  (3)

                  Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (3).

                  (4)

                  Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 988/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah jeho příloh (4).

                  (5)

                  Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (5).

                  (6)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. A1 ze dne 12. června 2009 o zřízení dialogu a dohodovacího řízení týkajících se platnosti dokumentů, určení použitelných právních předpisů a poskytování dávek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (6).

                  (7)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. A2 ze dne 12. června 2009 o výkladu článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 o právních předpisech platných pro vyslané pracovníky a samostatně výdělečně činné osoby dočasně pracující mimo příslušný stát (7).

                  (8)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. E1 ze dne 12. června 2009 o praktických opatřeních pro přechodné období pro elektronickou výměnu dat uvedenou v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (8).

                  (9)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. F1 ze dne 12. června 2009 o výkladu článku 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ohledně pravidel přednosti v případě souběhu rodinných dávek (9).

                  (10)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. H1 ze dne 12. června 2009 o rámci pro přechod od nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 k nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 a o použití rozhodnutí a doporučení správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení (10).

                  (11)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. H2 ze dne 12. června 2009 o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení (11).

                  (12)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. P1 ze dne 12. června 2009 o výkladu čl. 50 odst. 4, článku 58 a čl. 87 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, pokud jde o přiznávání dávek v invaliditě a ve stáří a pozůstalostních dávek (12).

                  (13)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. S1 ze dne 12. června 2009 o evropském průkazu zdravotního pojištění (13).

                  (14)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. S2 ze dne 12. června 2009 o technických specifikacích evropského průkazu zdravotního pojištění (14).

                  (15)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. S3 ze dne 12. června 2009, kterým se vymezují dávky, na něž se vztahuje čl. 19 odst. 1 a čl. 27 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 a čl. 25 písm. A) odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (15).

                  (16)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. U1 ze dne 12. června 2009 o čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 v souvislosti se zvýšením dávky v nezaměstnanosti pro vyživované rodinné příslušníky (16).

                  (17)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. U2 ze dne 12. června 2009 o rozsahu působnosti čl. 65 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 o právu na dávky v nezaměstnanosti zcela nezaměstnaných osob, které nejsou příhraničními pracovníky a které měly během svého posledního zaměstnání nebo své samostatné výdělečné činnosti bydliště v jiném členském státě než v příslušném členském státě (17).

                  (18)

                  Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí č. U3 ze dne 12. června 2009 o definici pojmu „částečná nezaměstnanost“ použitelného pro nezaměstnané osoby uvedené v čl. 65 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (18).

                  (19)

                  Do Dohody by mělo být začleněno doporučení č. P1 ze dne 12. června 2009 k rozsudku ve věci Gottardo, podle kterého musí být výhody, jež mají státní příslušníci jednoho státu podle dvoustranné úmluvy o sociálním zabezpečení s třetí zemí, přiznány také pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států (19).

                  (20)

                  Do Dohody by mělo být začleněno doporučení č. U1 ze dne 12. června 2009 o právních předpisech použitelných na nezaměstnané osoby, které na částečný úvazek vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než ve státě bydliště (20).

                  (21)

                  Do Dohody by mělo být začleněno doporučení č. U2 ze dne 12. června 2009 o použití čl. 64 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 na nezaměstnané osoby, jež doprovázejí své manžely či manželky nebo partnery či partnerky, kteří (které) vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než v příslušném státě (21).

                  (22)

                  Pro dobré fungování Dohody by měl být protokol 37 k ní změněn tak, aby zahrnoval správní komisi pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení, zřízenou nařízením (ES) č. 883/2004, a příloha VI změněna tak, aby stanovila postupy pro přidružení k této komisi a orgánům, které jsou k ní přičleněné.

                  (23)

                  Nařízením (ES) č. 883/2004 se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 (22), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.

                  (24)

                  Nařízením (ES) č. 987/2009 se zrušuje s účinností od 1. května 2010 nařízení Rady (EHS) č. 574/72 (23), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.

                  (25)

                  Všechny akty pod nadpisy „Akty, které berou smluvní strany náležitě v úvahu“ a „Akty, které berou smluvní strany na vědomí“ jsou zastaralé, a měly by se proto v Dohodě zrušit,

            PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
      Článek 1
      Příloha VI Dohody se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
      Článek 2
      Znění bodu 5 „Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků“ protokolu 37 k Dohodě, jenž obsahuje seznam stanovený v článku 101, se nahrazuje tímto:

         „Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004).“.

      Článek 3
      Znění nařízení (ES) č. 883/2004, (ES) č. 987/2009 a (ES) č. 988/2009, rozhodnutí č. A1, A2, E1, F1, H1, H2, P1, S1, S2, S3, U1, U2 a U3 a doporučení č. P1, U1 a U2 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
      Článek 4
      Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bylo Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (24).
      Článek 5
      Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

         V Bruselu dne […].

               Za Smíšený výbor EHP

               předseda nebo předsedkyně

               Tajemníci

               Smíšeného výboru EHP

         (1)  Úř. věst. L …

         (2)  Úř. věst. L …

         (3)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

         (4)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 43.

         (5)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

         (6)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 1.

         (7)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 5.

         (8)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 9.

         (9)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 11.

         (10)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 13.

         (11)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 17.

         (12)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 21.

         (13)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 23.

         (14)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 26.

         (15)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 40.

         (16)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 42.

         (17)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 43.

         (18)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 45.

         (19)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 47.

         (20)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 49.

         (21)  Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 51.

         (22)  Úř. věst. L 149, 5.7.1971, s. 2.

         (23)  Úř. věst. L 74, 27.3.1972, s. 1.

         (24)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

         PŘÍLOHA

            ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. …

         Znění přílohy VI Dohody se nahrazuje tímto:

            „ÚVOD
            Pokud akty uváděné v této příloze obsahují pojmy nebo odkazují na postupy, které jsou specifické pro právní řád Společenství, jako:

                        —

                        preambule,

                        —

                        určení aktů Společenství,

                        —

                        odkazy na území nebo jazyky ES,

                        —

                        odkazy na práva a povinnosti členských států ES, jejich veřejných subjektů, podniků nebo jednotlivců ve vztahu mezi nimi navzájem a dále

                        —

                        odkazy na informační a oznamovací postupy,

                  použije se protokol 1 o horizontálních přizpůsobeních, není-li v této příloze stanoveno jinak.
            ODVĚTVOVÉ ÚPRAVY

                        I.

                        Pro účely této přílohy a bez ohledu na ustanovení protokolu 1 se pojmy „členský stát“ nebo „členské státy“ obsažené v uváděných aktech vykládají jako zahrnující, navíc ke svému významu v daných aktech ES, také Island, Lichtenštejnsko a Norsko.

                        II.

                        Při uplatňování ustanovení aktů uvedených v této příloze pro účely Dohody přebírá Smíšený výbor EHP podle části VII Dohody práva a povinnosti svěřené správní komisi pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení, přičleněné ke Komisi ES, a práva a povinnosti svěřené účetní komisi a technické komisi pro zpracování dat, které jsou obě přičleněné k uvedené správní komisi.

                  I.   OBECNÁ KOORDINACE SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ

            UVÁDĚNÉ AKTY

                        1.

                           32004 R 0883: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1) ve znění:

                                    —

                                       32009 R 0988: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 988/2009 ze dne 16. září 2009 (Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 43).

                              Pro účely Dohody se nařízení (ES) č. 883/2004 upravuje takto:

                                    a)

                                    v čl. 87 odst. 10 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                                    „V případě Lichtenštejnska se ustanovení čl. 65 odst. 2 druhé věty a čl. 65 odst. 3 druhé věty použijí nejpozději od 1. května 2012.“;

                                    b)

                                    v příloze I části I se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Zálohy na výživné podle zákona o sociálním zabezpečení č. 100/2007.
                                    LICHTENŠTEJNSKO
                                    Zálohy na výživné podle zákona o poskytování záloh na výživné ze dne 21. června 1989 ve znění pozdějších předpisů.
                                    NORSKO
                                    Zálohové platby výživného na děti podle zákona o zálohových platbách výživného na děti ze dne 17. února 1989 č. 2.“;

                                    c)

                                    v příloze I části II se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Jednorázový příspěvek za účelem pokrytí výdajů spojených s mezinárodní adopcí podle zákona o příspěvku při adopci č. 152/2006.
                                    NORSKO
                                    Jednorázový příspěvek vyplácený při narození dítěte podle zákona o národním pojištění.
                                    Jednorázový příspěvek vyplácený při adopci podle zákona o národním pojištění.“;

                                    d)

                                    v příloze II se doplňuje toto:
                                    „ISLAND – DÁNSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    ISLAND – FINSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    ISLAND – ŠVÉDSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    ISLAND – NORSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    NORSKO – DÁNSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    NORSKO – FINSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).
                                    NORSKO – ŠVÉDSKO
                                    Článek 7 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003 (týkající se krytí zvláštních cestovních nákladů v případě onemocnění během pobytu v jiné severské zemi, jež vyžaduje zvýšené náklady na zpáteční cestu do země bydliště).“;

                                    e)

                                    v příloze III se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    NORSKO“;

                                    f)

                                    v příloze IV se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    LICHTENŠTEJNSKO“;

                                    g)

                                    v příloze VIII části 1 se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Všechny žádosti ze základního systému starobních důchodů a systému stanovených dávek pro státní zaměstnance.
                                    LICHTENŠTEJNSKO
                                    Všechny žádosti o starobní, pozůstalostní a invalidní důchody z povinného důchodového systému a také o starobní, pozůstalostní a invalidní důchody ze zaměstnaneckého důchodového systému, pokud nařízení příslušného důchodového fondu neobsahují ustanovení o snížení.
                                    NORSKO
                                    Všechny žádosti o starobní důchody, kromě důchodů uvedených v příloze IX.“;

                                    h)

                                    v příloze VIII části 2 se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Starobní zaměstnanecký důchodový systém.
                                    LICHTENŠTEJNSKO
                                    Starobní, pozůstalostní a invalidní důchody ze zaměstnaneckého důchodového systému.“;

                                    i)

                                    v příloze IX části I se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Sirotčí důchod v souladu se zákonem o sociálním zabezpečení č. 100/2007 a sirotčí důchod v souladu se zákonem o povinném důchodovém pojištění a činnosti důchodových fondů č. 129/1997.“;

                                    j)

                                    v příloze IX části II se doplňuje toto:
                                    „ISLAND
                                    Invalidní důchod formou základního důchodu, důchodového příplatku a důchodového příplatku vypláceného v závislosti na věku podle zákona o sociálním zabezpečení č. 100/2007.
                                    Invalidní důchod podle zákona o povinném důchodovém pojištění a činnosti důchodových fondů č. 129/1997.
                                    NORSKO
                                    Norský invalidní důchod také po převodu na starobní důchod po dosažení důchodového věku a všechny důchody (pozůstalostní a starobní) založené na důchodových příjmech zemřelé osoby.“;

                                    k)

                                    v příloze X se doplňuje toto:
                                    „LICHTENŠTEJNSKO

                                                a)

                                                Příspěvky pro nevidomé (zákon o poskytování příspěvků pro nevidomé ze dne 17. prosince 1970 ve znění pozdějších předpisů);

                                                b)

                                                příspěvky v mateřství (zákon o poskytování příspěvků v mateřství ze dne 25. listopadu 1981 ve znění pozdějších předpisů);

                                                c)

                                                doplňkové dávky ke starobnímu, pozůstalostnímu a invalidnímu důchodu (zákon o doplňkových dávkách ke starobnímu, pozůstalostnímu a invalidnímu důchodu ze dne 10. prosince 1965 ve znění pozdějších předpisů).

                                          NORSKO

                                                a)

                                                Zaručený minimální doplňkový důchod pro osoby, které se narodily invalidní nebo se staly invalidními v raném věku, podle zákona o národním pojištění;

                                                b)

                                                zvláštní dávky v souladu se zákonem č. 21 ze dne 29. dubna 2005 o doplňkových dávkách pro osoby pobývající krátkodobě v Norsku.“;

                                    l)

                                    v příloze XI se doplňuje toto:
                                    „ISLAND

                                                1.

                                                            a)

                                                            Osoby, které nebyly výdělečně činné v jednom nebo více členských státech ES nebo státech ESVO, mají bez ohledu na ustanovení článku 6 nárok na islandský sociální důchod pouze v tom případě, že mají nebo dříve měly trvalý pobyt na Islandu po dobu alespoň tří let a splňují věková omezení stanovená islandskými právními předpisy.

                                                            b)

                                                            Výše uvedená ustanovení se nevztahují na nárok na islandský sociální důchod pro rodinné příslušníky osob, které jsou nebo byly výdělečně činné na Islandu, nebo pro studenty či jejich rodinné příslušníky.

                                                2.

                                                Pokud zaměstnání nebo samostatná výdělečná činnost na Islandu skončí a nastane pojistná událost během zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti v jiném státě, na který se vztahuje toto nařízení, a ani invalidní důchod v rámci systému sociálního zabezpečení, ani invalidní důchod v rámci doplňkových systémů (důchodových fondů) na Islandu již nezahrnuje dobu mezi pojistnou událostí a důchodovým věkem (doba budoucí), zohlední se pro potřeby požadavku na dobu budoucí doba pojištění podle právních předpisů jiného státu, na který se vztahuje toto nařízení, tak, jako by to byla doba pojištění na Islandu.

                                          LICHTENŠTEJNSKO

                                                1.

                                                Povinné pojištění v rámci lichtenštejnského systému nemocenského pojištění týkající se věcných dávek („Krankenpflegeversicherung“) a možné výjimky:

                                                            a)

                                                            Lichtenštejnské právní předpisy upravující povinné nemocenské pojištění týkající se věcných dávek se vztahují na tyto osoby, které nemají bydliště v Lichtenštejnsku:

                                                                        i)

                                                                        osoby, na něž se vztahují lichtenštejnské právní předpisy podle hlavy II nařízení,

                                                                        ii)

                                                                        osoby, za něž Lichtenštejnsko hradí náklady na dávky podle článků 24, 25 a 26 nařízení,

                                                                        iii)

                                                                        osoby pobírající lichtenštejnské dávky v nezaměstnanosti,

                                                                        iv)

                                                                        rodinní příslušníci osob uvedených v bodech i) a iii) nebo osob zaměstnaných nebo samostatně výdělečně činných, které mají bydliště v Lichtenštejnsku a jsou pojištěny v rámci lichtenštejnského systému nemocenského pojištění,

                                                                        v)

                                                                        rodinní příslušníci osob uvedených v bodě ii) nebo důchodců, kteří mají bydliště v Lichtenštejnsku a jsou pojištěni v rámci lichtenštejnského systému nemocenského pojištění.

                                                                  Za rodinné příslušníky se považují osoby, které jsou vymezeny jako rodinní příslušníci podle právních předpisů státu bydliště.

                                                            b)

                                                            Osoby uvedené v písmenu a) mohou být na žádost osvobozeny od povinného pojištění týkajícího se věcných dávek, mají-li bydliště v Rakousku a mohou-li prokázat, že jsou způsobilé pro pojistné krytí v případě nemoci v rámci povinného nebo jiného odpovídajícího nemocenského pojištění. Osvobození nemůže být zrušeno v jiném případě než při změně zaměstnavatele.

                                                      Tato žádost

                                                            i)

                                                            musí být podána do tří měsíců ode dne, k němuž nabude účinnosti povinnost uzavřít pojištění v Lichtenštejnsku; je-li v odůvodněných případech žádost podána po uplynutí této lhůty, nabude výjimka účinnosti od vzniku pojistné povinnosti. Osoby v Rakousku již pojištěné v době vstupu nařízení v platnost v EHP jsou považovány za osvobozené od lichtenštejnského povinného pojištění týkajícího se věcných dávek,

                                                            ii)

                                                            se vztahuje na všechny rodinné příslušníky žijící ve stejném státě.

                                                2.

                                                Osoby, které pracují v Lichtenštejnsku, aniž by tam měly bydliště, a které mají v souladu s bodem 1 písm. b) povinné nebo jiné odpovídající pojistné krytí ve státě svého bydliště, jakož i jejich rodinní příslušníci, využívají během pobytu v Lichtenštejnsku ustanovení článku 19 nařízení.

                                                3.

                                                Za účelem použití článků 18, 19, 20 a 27 nařízení v Lichtenštejnsku uhradí příslušný pojistitel veškeré vyfakturované náklady.

                                                4.

                                                Pokud osoba, na niž se podle hlavy II nařízení vztahují lichtenštejnské právní předpisy, podléhá pro účely nemocenského pojištění v souladu s bodem 1 písm. b) právním předpisům jiného členského státu, na který se vztahuje tato Dohoda, náklady na tyto věcné dávky se v případě mimopracovních úrazů rozdělí rovným dílem mezi lichtenštejnského pojistitele pracovních a mimopracovních úrazů a nemocí z povolání a příslušnou instituci nemocenského pojištění, jestliže existuje nárok na věcné dávky od obou institucí. Lichtenštejnský pojistitel pracovních a mimopracovních úrazů a nemocí z povolání uhradí veškeré náklady v případě pracovních úrazů, úrazů na cestě do práce nebo nemocí z povolání, a to i v případě, existuje-li nárok na dávky od instituce nemocenského pojištění v zemi bydliště.

                                          NORSKO

                                                1.

                                                Přechodná ustanovení norských právních předpisů stanovující zkrácení doby pojištění, která je vyžadována pro úplný doplňkový důchod pro osoby narozené před rokem 1937, se použijí na osoby, na něž se vztahuje toto nařízení, pokud měly trvalý pobyt v Norsku nebo byly v Norsku zaměstnány ve výdělečném povolání nebo byly osoby samostatně výdělečně činné po nezbytný počet roků od dovršení 16 let věku a do 1. ledna 1967. Tento požadavek odpovídá počtu let, o který rok narození osoby předchází rok 1937.

                                                2.

                                                Osobě pojištěné podle zákona o národním pojištění, která poskytuje péči pojištěným osobám vyžadujícím péči, které jsou staré, invalidní nebo nemocné, se podle předepsaných podmínek za tuto dobu připíší důchodové body. Stejně tak, aniž by byl dotčen článek 44 nařízení (ES) č. 987/2009, se připíší důchodové body osobě, která se stará o malé děti při pobytu v jiném státě než v Norsku, na který se vztahuje toto nařízení, pokud má dotyčná osoba rodičovskou dovolenou podle norského pracovního práva.

                                                3.

                                                            a)

                                                            Osoby, které nebyly výdělečně činné v jednom nebo více členských státech ES nebo státech ESVO, mají bez ohledu na ustanovení článku 6 nárok na norský sociální důchod pouze v tom případě, že mají nebo dříve měly trvalý pobyt v Norsku po dobu alespoň tří let a splňují věková omezení stanovená norskými právními předpisy.

                                                            b)

                                                            Výše uvedená ustanovení se nevztahují na nárok na norský sociální důchod pro rodinné příslušníky osob, které jsou nebo byly výdělečně činné v Norsku, nebo pro studenty či jejich rodinné příslušníky.“

                              FORMY ÚČASTI STÁTŮ ESVO VE SPRÁVNÍ KOMISI PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ A V TECHNICKÉ KOMISI PRO ZPRACOVÁNÍ DAT A ÚČETNÍ KOMISI, KTERÉ JSOU KE SPRÁVNÍ KOMISI PŘIČLENĚNY, VE SMYSLU ČLÁNKU 101 DOHODY:
                        Island, Lichtenštejnsko a Norsko mohou vyslat po jednom zástupci ve funkci poradce (pozorovatele) na zasedání správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení, přičleněné k Evropské komisi, a na zasedání technické komise pro zpracování dat a účetní komise, které jsou přičleněny ke správní komisi.

                        2.

                           32009 R 0987: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1).
                        Pro účely Dohody se nařízení (ES) č. 987/2009 upravuje takto:

                                    a)

                                    v příloze 1 se doplňuje toto:
                                    „ISLAND – DÁNSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    ISLAND – LUCEMBURSKO
                                    Ujednání ze dne 30. listopadu 2001 o náhradě nákladů v oblasti sociálního zabezpečení.
                                    ISLAND – FINSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    ISLAND – ŠVÉDSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    ISLAND – NORSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    NORSKO – DÁNSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    NORSKO – LUCEMBURSKO
                                    Články 2 až 4 ujednání ze dne 19. března 1998 o náhradě nákladů v oblasti sociálního zabezpečení.
                                    NORSKO – NIZOZEMSKO
                                    Dohoda ze dne 23. ledna 2007 o náhradě nákladů na věcné dávky poskytované podle nařízení (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72.
                                    NORSKO – PORTUGALSKO
                                    Ujednání ze dne 24. listopadu 2000 podle čl. 36 odst. 3 a čl. 63 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 a čl. 105 odst. 2 nařízení (EHS) č. 574/72 o vzájemném zřeknutí se náhrad nákladů na věcné dávky v nemoci, mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a nákladů na správní kontroly a lékařské prohlídky poskytovaných podle těchto nařízení.
                                    NORSKO – FINSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    NORSKO – ŠVÉDSKO
                                    Článek 15 Severské úmluvy o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003: dohoda o vzájemném zřeknutí se náhrad podle článků 36, 63 a 70 nařízení (EHS) č. 1408/71 (výdaje na věcné dávky poskytované v nemoci a mateřství, při pracovních úrazech a nemocích z povolání a na dávky v nezaměstnanosti) a článku 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (náklady na správní kontroly a lékařské prohlídky).
                                    NORSKO – SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
                                    Výměna dopisů ze dnů 20. března 1997 a 3. dubna 1997 týkající se čl. 36 odst. 3 a čl. 63 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1408/71 (náhrada nebo zřeknutí se náhrady nákladů na věcné dávky) a čl. 105 nařízení (EHS) č. 574/72 (zřeknutí se nákladů na správní kontroly a lékařské prohlídky).“;

                                    b)

                                    v příloze 3 se doplňuje toto:
                                    „NORSKO“;

                                    c)

                                    v příloze 5 se doplňuje toto:
                                    „LICHTENŠTEJNSKO
                                    NORSKO“.

                  AKTY, KTERÉ BEROU SMLUVNÍ STRANY NÁLEŽITĚ V ÚVAHU

                        3.1

                           32010 D 0424(01): rozhodnutí č. A1 ze dne 12. června 2009 o zřízení dialogu a dohodovacího řízení týkajících se platnosti dokumentů, určení použitelných právních předpisů a poskytování dávek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 1).

                        3.2

                           32010 D 0424(02): rozhodnutí č. A2 ze dne 12. června 2009 o výkladu článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 o právních předpisech platných pro vyslané pracovníky a samostatně výdělečně činné osoby dočasně pracující mimo příslušný stát (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 5).

                        4.1

                           32010 D 0424(03): rozhodnutí č. E1 ze dne 12. června 2009 o praktických opatřeních pro přechodné období pro elektronickou výměnu dat uvedenou v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 9).

                        5.1

                           32010 D 0424(04): rozhodnutí č. F1 ze dne 12. června 2009 o výkladu článku 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ohledně pravidel přednosti v případě souběhu rodinných dávek (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 11).

                        6.1

                           32010 D 0424(05): rozhodnutí č. H1 ze dne 12. června 2009 o rámci pro přechod od nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 k nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 a o použití rozhodnutí a doporučení správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 13).

                        6.2

                           32010 D 0424(06): rozhodnutí č. H2 ze dne 12. června 2009 o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 17).

                        7.1

                           32010 D 0424(07): rozhodnutí č. P1 ze dne 12. června 2009 o výkladu čl. 50 odst. 4, článku 58 a čl. 87 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, pokud jde o přiznávání dávek v invaliditě a ve stáří a pozůstalostních dávek (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 21).

                        8.1

                           32010 D 0424(08): rozhodnutí č. S1 ze dne 12. června 2009 o evropském průkazu zdravotního pojištění (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 23).

                        8.2

                           32010 D 0424(09): rozhodnutí č. S2 ze dne 12. června 2009 o technických specifikacích evropského průkazu zdravotního pojištění (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 26).
                        Pro účely Dohody se rozhodnutí č. S2 upravuje takto:
                        Bez ohledu na bod 3.3.2 přílohy rozhodnutí mají státy ESVO možnost použít evropské hvězdy na evropských průkazech zdravotního pojištění, které vydají.

                        8.3

                           32010 D 0424(10): rozhodnutí č. S3 ze dne 12. června 2009, kterým se vymezují dávky, na něž se vztahuje čl. 19 odst. 1 a čl. 27 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 a čl. 25 písm. A) odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 40).

                        9.1

                           32010 D 0424(11): rozhodnutí č. U1 ze dne 12. června 2009 o čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 v souvislosti se zvýšením dávky v nezaměstnanosti pro vyživované rodinné příslušníky (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 42).

                        9.2

                           32010 D 0424(12): rozhodnutí č. U2 ze dne 12. června 2009 o rozsahu působnosti čl. 65 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 o právu na dávky v nezaměstnanosti zcela nezaměstnaných osob, které nejsou příhraničními pracovníky a které měly během svého posledního zaměstnání nebo své samostatné výdělečné činnosti bydliště v jiném členském státě než v příslušném členském státě (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 43).

                        9.3

                           32010 D 0424(13): rozhodnutí č. U3 ze dne 12. června 2009 o definici pojmu „částečná nezaměstnanost“ použitelného pro nezaměstnané osoby uvedené v čl. 65 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 45).

                  AKTY, KTERÉ BEROU SMLUVNÍ STRANY NA VĚDOMÍ

                        10.1

                           32010 H 0424(01): doporučení č. P1 ze dne 12. června 2009 k rozsudku ve věci Gottardo, podle kterého musí být výhody, jež mají státní příslušníci jednoho státu podle dvoustranné úmluvy o sociálním zabezpečení s třetí zemí, přiznány také pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 47).

                        11.1

                           32010 H 0424(02): doporučení č. U1 ze dne 12. června 2009 o právních předpisech použitelných na nezaměstnané osoby, které na částečný úvazek vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než ve státě bydliště (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 49).

                        11.2

                           32010 H 0424(03): doporučení č. U2 ze dne 12. června 2009 o použití čl. 64 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 na nezaměstnané osoby, jež doprovázejí své manžely či manželky nebo partnery či partnerky, kteří (které) vykonávají výdělečnou činnost v jiném členském státě než v příslušném státě (Úř. věst. C 106, 24.4.2010, s. 51).

                  II.   OCHRANA NÁROKŮ NA PENZIJNÍ PŘIPOJIŠTĚNÍ

            UVÁDĚNÉ AKTY

                        12.

                           398 L 0049: směrnice Rady 98/49/ES ze dne 29. června 1998 o ochraně nároků zaměstnanců a samostatně výdělečně činných osob, kteří se pohybují ve Společenství, na penzijní připojištění (Úř. věst. L 209, 25.7.1998, s. 46).“