title: 2007/48/ES: Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 30. prosince 2006 o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvku na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Banka Slovenije (ECB/2006/30)

text:
               31.1.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 24/17

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

   ze dne 30. prosince 2006
   o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvku na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Banka Slovenije
   (ECB/2006/30)
   (2007/48/ES)
   RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
   s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 30.1, 30.3, 49.1 a 49.2 tohoto statutu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle rozhodnutí Rady 2006/495/ES ze dne 11. července 2006 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovinskem ke dni 1. ledna 2007 (1) splňuje Slovinsko podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch podle článku 4 aktu o přistoupení (2) bude s účinkem od 1. ledna 2007 zrušena.

               (2)

               Článek 49.1 statutu stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna splatit svůj upsaný podíl na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB) ve stejném rozsahu jako národní centrální banky ostatních zúčastněných členských států. Národní centrální banky stávajících zúčastněných členských států splatily svůj upsaný podíl na základním kapitálu ECB v plné výši (3). Podle článku 2 rozhodnutí ECB/2006/21 ze dne 15. prosince 2006 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (4) činí vážený podíl Banka Slovenije v klíči pro upisování základního kapitálu ECB 0,3194 %. Banka Slovenije již splatila část svého upsaného podílu na základním kapitálu ECB v souladu s článkem 1 rozhodnutí ECB/2004/10 ze dne 23. dubna 2004 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky nezúčastněnými národními centrálními bankami (5). Zbývající dlužná částka tedy činí 17 096 556,47 EUR a je výsledkem násobku upsaného základního kapitálu ECB (5 760 652 402,58 EUR) a váženého podílu Banka Slovenije v klíči pro upisování základního kapitálu (0,3194 %) po odečtení té části jejího upsaného podílu, jež byla již splacena, čímž se přihlíží k rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB v důsledku vstupu Bulgarian National Bank a Banca Naţională a României do ESCB.

               (3)

               Článek 49.1 ve spojení s článkem 30.1 statutu stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je též povinna převést na ECB devizové rezervy. Podle článku 49.1 statutu se výše těchto převodů určuje násobkem hodnoty devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 statutu převedeny na ECB, vyjádřené v eurech podle platných směnných kurzů, a poměru mezi počtem podílů upsaných dotyčnou národní centrální bankou a počtem podílů již splacených národními centrálními bankami ostatních zúčastněných členských států. Při určování „devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 převedeny na ECB“, je třeba náležitě zohlednit úpravu klíče pro upisování základního kapitálu ECB k 1. lednu 2004 (6) podle článku 29.3 statutu, rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB k 1. květnu 2004 (7) podle článku 49.3 statutu a rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB k 1. lednu 2007 podle článku 49.3 statutu (8). Podle rozhodnutí ECB/2006/24 ze dne 15. prosince 2006 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (9) tedy činí hodnota devizových rezerv, které již byly podle článku 30.1 statutu převedeny na ECB, vyjádřená v eurech, 41 514 271 945,60 EUR.

               (4)

               Devizové rezervy, které má Banka Slovenije převést, by měly být denominovány v amerických dolarech a zlatě.

               (5)

               Článek 30.3 statutu stanoví, že ECB musí připsat ve prospěch každé národní centrální banky zúčastněného členského státu pohledávku ve výši devizových rezerv, jež tato národní centrální banka převedla na ECB. Ustanovení o denominaci a úročení pohledávek, které již byly připsány ve prospěch národních centrálních bank stávajících zúčastněných členských států (10), by se měla vztahovat též na denominaci a úročení pohledávky Banka Slovenije.

               (6)

               Článek 49.2 statutu stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna přispívat do rezervních fondů ECB, do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci roku, který předcházel roku zrušení výjimky. Výše tohoto příspěvku se určuje podle článku 49.2 statutu.

               (7)

               V souladu s článkem 3.5 jednacího řádu Evropské centrální banky byl guvernér Banka Slovenije pozván, aby se zúčastnil zasedání Rady guvernérů, na kterém se přijímá toto rozhodnutí,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se:

               —

               „zúčastněným členským státem“ rozumí členský stát, který přijal euro,

               —

               „hotovostí“ rozumí zákonná měna Spojených států (americký dolar),

               —

               „zlatem“ rozumějí trojské unce ryzího zlata ve formě zlatých cihel (London Good Delivery) podle standardů London Bullion Market Association,

               —

               „devizovými rezervami“ rozumějí zlato nebo hotovost.

         Článek 2
   Splacení základního kapitálu
   1.   S účinkem od 1. ledna 2007 splatí Banka Slovenije zbývající část svého upsaného podílu na základním kapitálu ECB, která činí 17 096 556,47 EUR.
   2.   Banka Slovenije splatí ECB tuto částku dne 2. ledna 2007 převodem uskutečněným prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET).
   3.   Dne 2. ledna 2007 uhradí Banka Slovenije ECB zvláštním převodem prostřednictvím TARGETu úrok, který za období od 1. ledna 2007 do 2. ledna 2007 vznikne z částky, jež má být ve prospěch ECB splacena podle odstavce 2.
   4.   Výpočet úroku, který vznikne podle odstavce 3, se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil Evropský systém centrálních bank (ESCB) při své poslední hlavní refinanční operaci.
   Článek 3
   Převod devizových rezerv
   1.   S účinkem od 1. ledna 2007 a v souladu s tímto článkem a opatřeními přijatými na jeho základě převede Banka Slovenije na ECB částku devizových rezerv denominovaných v amerických dolarech a zlatě rovnající se částce 191 641 809,33 EUR takto:

               Částka amerických dolarů vyjádřená v EUR

               Hodnota zlata vyjádřená v EUR

               Celková částka vyjádřená v EUR

               162 895 537,93

               28 746 271,40

               191 641 809,33

         2.   Částky devizových rezerv, vyjádřené v eurech, které má Banka Slovenije převést podle odstavce 1, se vypočtou na základě směnných kurzů mezi eurem a americkým dolarem stanovených v rámci 24hodinového písemného konzultačního řízení mezi centrálními bankami, které se účastní tohoto řízení, dne 29. prosince 2006 a v případě zlata podle ceny za trojskou unci ryzího zlata v amerických dolarech stanovené v Londýně (London gold fixing) v 10:30 londýnského času dne 29. prosince 2006.
   3.   ECB potvrdí Banka Slovenije co možná nejdříve částky vypočtené podle odstavce 2.
   4.   Banka Slovenije převede ECB hotovost na účty, které ECB určí. Dnem vypořádání pro převod hotovosti na ECB je 2. leden 2007. V den vypořádání udělí Banka Slovenije pokyny k převodu hotovosti na ECB.
   5.   Banka Slovenije převede zlato v termínech stanovených ECB a na účty a místa, které ECB určí.
   6.   Případný rozdíl mezi celkovou částkou vyjádřenou v eurech, která je uvedena v odstavci 1, a částkou uvedenou v čl. 4 odst. 1 se vyrovná v souladu s dohodou ze dne 30. prosince 2006 mezi Evropskou centrální bankou a Banka Slovenije o pohledávce připsané Evropskou centrální bankou ve prospěch Banka Slovenije podle článku 30.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (11).
   Článek 4
   Denominace, úročení a splatnost pohledávky ve výši příspěvku Banka Slovenije
   1.   S účinkem od 1. ledna 2007 a za podmínek úpravy týkající se dnů vypořádání převodů devizových rezerv v článku 3 připíše ECB ve prospěch Banka Slovenije pohledávku denominovanou v eurech ve výši celkové částky příspěvku Banka Slovenije na devizové rezervy, vyjádřené v eurech, která činí 183 995 237,74 EUR.
   2.   Pohledávka, kterou ECB připíše ve prospěch Banka Slovenije, se úročí. Výpočet úroků se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se 85 % mezní úrokové sazby, kterou použil ESCB při své poslední hlavní refinanční operaci.
   3.   Pohledávka se úročí na konci každého účetního roku. ECB čtvrtletně informuje Banka Slovenije o úhrnných částkách.
   4.   Nelze žádat vyplacení pohledávky.
   Článek 5
   Příspěvek na rezervní fondy a rezervy ECB
   1.   S účinkem od 1. ledna 2007 a v souladu s odstavci 5 a 6 a s článkem 3 přispívá Banka Slovenije do rezervních fondů ECB, do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci 2006.
   2.   Výše příspěvku Banka Slovenije se určuje podle článku 49.2 statutu. V článku 49.2 „počet podílů upsaných dotyčnou centrální bankou“ odkazuje na vážené podíly Banka Slovenije v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle rozhodnutí ECB/2006/21 a „počet podílů již splacených ostatními centrálními bankami“ odkazuje na vážené podíly národních centrálních bank stávajících zúčastněných členských států v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle uvedeného rozhodnutí.
   3.   Pro účely odstavce 1 zahrnují pojmy „rezervní fondy ECB“ a „rezervy rovnocenné rezervním fondům“ mimo jiné všeobecný rezervní fond ECB, zůstatky na účtech přecenění a rezervy na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata.
   4.   ECB vypočítá a potvrdí Banka Slovenije výši příspěvku Banka Slovenije podle odstavce 1 nejpozději v první pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2006 Radou guvernérů.
   5.   V druhý pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2006 Radou guvernérů splatí Banka Slovenije ECB prostřednictvím dvou oddělených převodů uskutečněných v rámci TARGETu:

               a)

               částku splatnou ve prospěch ECB podle odstavce 4 a

               b)

               úroky, které za období od 1. ledna 2007 do uvedeného dne vzniknou z částky splatné ve prospěch ECB podle odstavce 4.

         6.   Výpočet úroků, které vzniknou podle odst. 5 písm. b), se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil ESCB při své poslední hlavní refinanční operaci.
   Článek 6
   Závěrečné ustanovení
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2007.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 30. prosince 2006.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25.

      (2)  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Rozhodnutí ECB/2004/6 (Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 7).

      (4)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (5)  Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 19.

      (6)  Rozhodnutí ECB/2003/17 (Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 27).

      (7)  Rozhodnutí ECB/2004/5 (Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 5).

      (8)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      (9)  Viz strana 9 v tomto čísle Úředního věstníku.

      (10)  Obecné zásady ECB/2000/15 (Úř. věst. L 336, 30.12.2000, s. 114)..

      (11)  Dosud nezveřejněná v Úředním věstníku.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 31. března 2011 o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci

text:
               9.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 31. března 2011
   o podpisu, jménem Unie, a prozatímním provádění Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci
   (2011/530/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise vyjednala Memorandum o spolupráci s Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“) v souladu s pověřením, které Rada přijala dne 17. prosince 2009 a jímž pověřila Komisi zahájením jednání.

               (2)

               Memorandum o spolupráci bylo oběma stranami parafováno dne 27. září 2010 v průběhu 37. shromáždění Mezinárodní organizace pro civilní letectví v Montrealu.

               (3)

               Memorandum o spolupráci by mělo být podepsáno a prozatímně prováděno do dokončení postupů nezbytných k jeho uzavření,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Podpis Memoranda o spolupráci mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci (dále jen „memorandum o spolupráci“) se schvaluje jménem Unie s výhradou uzavření uvedeného memoranda o spolupráci.
   Znění memoranda o spolupráci se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat memorandum o spolupráci jménem Unie.
   Článek 3
   Memorandum o spolupráci je prováděno prozatímně ode dne svého podpisu (1) do dokončení postupů nezbytných pro jeho uzavření.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 31. března 2011.

            Za Radu

            předseda

         VÖLNER P.

      (1)  Den podpisu memoranda o spolupráci zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

    ---documentbreak---

               9.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/1

         MEMORANDUM O SPOLUPRÁCI
   mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro posílenou spolupráci
   EVROPSKÁ UNIE („EU“)
   a
   MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PRO CIVILNÍ LETECTVÍ („ICAO“),
   dále jen „strany“,
   ODVOLÁVAJÍCE SE na Úmluvu o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu (dále jen „Chicagská úmluva“), a zejména na čl. 55 písm. a) a článek 65 uvedené úmluvy,
   ODVOLÁVAJÍCE SE na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 218 a 220 uvedené smlouvy,
   MAJÍCE NA PAMĚTI usnesení shromáždění ICAO A1-10, které pověřilo Radu ICAO uzavřením příslušných ujednání s veřejnými mezinárodními organizacemi, jejichž činnosti mají vliv na mezinárodní civilní letectví, zejména s ohledem na technickou spolupráci, výměnu informací a dokumentů, účast na zasedáních a jiné záležitosti, které mohou podpořit účinnou spolupráci,
   ODVOLÁVAJÍCE SE na politiku a rámec spolupráce ICAO s ohledem na regionální orgány civilního letectví a regionální organizace, která je zaměřena mimo jiné na uzavírání dohod o spolupráci s těmito orgány a organizacemi, a to v souladu s doporučením sympozia ES a ICAO o regionálních organizacích, které se konalo ve dnech 10. a 11. dubna 2008 v Montrealu,
   S PŘIHLÉDNUTÍM k tomu, že většina standardů ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí je zmíněna v příslušných právních předpisech EU,
   S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA) a Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) týkajícímu se auditu dohledu nad bezpečností provozu a souvisejících záležitostí“, podepsanému dne 21. března 2006 v Montrealu,
   S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Mezinárodní organizací pro civilní letectví týkajícímu se bezpečnostních auditů a inspekcí a souvisejících záležitostí“, podepsanému dne 17. září 2008 v Montrealu,
   VZHLEDEM K TOMU, že Evropské společenství a Organizace spojených národů podepsaly dne 29. dubna 2003 novou Finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA), k níž se ICAO připojila dohodou s Evropským společenstvím, podepsanou dne 7. prosince 2004,
   VZHLEDEM K TOMU, že memorandum o spolupráci nenahrazuje ani jím nejsou dotčeny stávající formy spolupráce mezi stranami, dokud jsou platné,
   S OHLEDEM na usnesení shromáždění ICAO A36-2, které mimo jiné uznává, že zřízení regionálních a subregionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu na bezpečností provozu, může do značné míry pomoci státům s dodržováním jejich povinností podle Chicagské úmluvy prostřednictvím úspor z rozsahu a širší harmonizace, a které zároveň žádá generálního tajemníka, aby nadále podporoval koordinaci a spolupráci mezi všeobecným programem pro audit dohledu nad bezpečností provozu (USOAP) a programy auditu jiných organizací spojenými s bezpečností letectví, a které dále ukládá Radě ICAO, aby podporovala koncepci regionálních a subregionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu nad bezpečností provozu,
   VZHLEDEM K TOMU, že strany sdílejí vizi dosažení nejvyššího stupně jednotnosti evropských provozních předpisů, požadavků a postupů s cílem dosáhnout souladu se standardy ICAO, uvedenými v přílohách Chicagské úmluvy, za účelem zajištění bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí,
   VZHLEDEM K TOMU, že každá ze stran sehrává při dosahování tohoto cíle důležitou roli,
   VZHLEDEM K TOMU, že se strany chtějí zavázat k regionální spolupráci a v souvislosti s touto spoluprací vzájemně komunikovat,
   VZHLEDEM K TOMU, že EU přijala společná pravidla v oblasti bezpečnosti letectví a ochrany letectví před protiprávními činy a že Evropská agentura pro bezpečnosti letectví (EASA) a Evropská komise provádějí v členských státech EU inspekce s cílem sledovat, jak jsou tato pravidla uplatňována,
   JSOUCE SI VĚDOMY, že Evropská komise má v EU donucovací pravomoci, jež mají zajistit provádění právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí,
   JSOUCE SI VĚDOMY, že hlavními cíli programu auditů ICAO a programu inspekcí EU je zvýšit bezpečnost letectví a ochranu letectví před protiprávními činy hodnocením provádění příslušných standardů, zjišťováním případných nedostatků a v případě nutnosti zajištěním nápravy nedostatků v EU,
   VZHLEDEM K TOMU, že EU zřídila v Montrealu úřad s cílem usnadnit posilování vztahů a spolupráce mezi EU a ICAO a umožnit větší účast EU na činnostech ICAO v sídle ICAO a aktivnější přispívání EU k těmto činnostem,
   JSOUCE SI VĚDOMY, že aniž jsou dotčena práva či povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy nebo vztah mezi členskými státy EU a ICAO vyplývající z členství těchto států v ICAO, je žádoucí zavést vzájemnou spolupráci mezi EU a ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí způsobem, který zajistí větší harmonizaci standardů a užší koordinaci příslušných činností, a s cílem docílit lepšího využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí při zachování integrity obou stran,
   VZHLEDEM K TOMU, že strany uznávají nutnost chránit utajované informace získané od druhé strany v míře, již vyžadují jejich příslušné předpisy,
   SE DOHODLY TAKTO:
   1.   Obecná ustanovení
   Strany se dohodly, že posílí své vztahy a zavedou užší spolupráci v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí a že v souladu se stanoveným jednacím řádem usnadní svou účast na činnostech a účast při zasedáních v roli pozorovatelů podpisem tohoto memoranda o spolupráci ve prospěch mezinárodního civilního letectví.
   Tímto memorandem o spolupráci nejsou dotčena práva ani povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy ani vztah mezi ICAO a členskými státy EU vyplývající z členství těchto členských států v ICAO.
   Toto memorandum o spolupráci se nevztahuje na rozhodování ICAO ani EU, včetně záležitostí spojených se standardizací nebo tvorbou předpisů, nicméně zavádí regulační spolupráci v přípravných fázích těchto činností.
   Úřad Evropské unie v Montrealu, který zastupuje EU v sídle ICAO, usnadňuje vztahy mezi EU a ICAO a slouží jako hlavní kontaktní místo EU pro ICAO ve všech záležitostech vztahujících se k provádění tohoto memoranda o spolupráci.
   2.   Cíle

               2.1

               Toto memorandum o spolupráci:

                           a)

                           stanoví rámec pro posílení vztahů mezi stranami;

                           b)

                           posiluje spolupráci mezi stranami;

                           c)

                           určuje oblasti vzájemné spolupráce mezi stranami a

                           d)

                           stanoví podmínky a mechanismy provádění spolupráce mezi stranami.

         3.   Oblast působnosti

               3.1

               Toto memorandum o spolupráci zavádí spolupráci mezi stranami v těchto oblastech:

                           a)

                           bezpečnost letectví;

                           b)

                           ochrana letectví před protiprávními činy;

                           c)

                           uspořádání letového provozu a

                           d)

                           ochrana životního prostředí.

               3.2

               Každá z oblastí uvedených v odstavci 3.1 tohoto článku je předmětem samostatné přílohy tohoto memoranda o spolupráci.

               3.3

               Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy nezbytné k účinnému provádění činností spolupráce stanovených v přílohách tohoto memoranda o spolupráci.

               3.4

               Přílohy přijaté podle tohoto memoranda o spolupráci jsou jeho nedílnou součástí.

         4.   Formy spolupráce

               4.1

               Strany:

                           a)

                           stanoví mechanismy konzultací, koordinace a spolupráce a výměny informací;

                           b)

                           usnadňují harmonizaci požadavků na výkonnost a interoperabilitu nových technologií a systémů;

                           c)

                           koordinují příslušné programy a výsledky auditů a inspekcí a činnosti technické pomoci s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí;

                           d)

                           si vyměňují informace o souladu se standardy ICAO;

                           e)

                           stanoví ujednání, která EU umožní nabízet ICAO odborné znalosti a zdroje, mimo jiné v podobě vysílání odborníků pod výlučnou pravomocí generálního tajemníka, technické pomoci, a je-li to proveditelné, v podobě specializované odborné přípravy;

                           f)

                           umožní straně účast na činnostech druhé strany spojených s programy auditů a inspekcí a případně s programy odborné přípravy, přičemž pozorovatelé EU se smějí účastnit výjezdních auditů ICAO v členských státech EU pouze se souhlasem těchto států a odborníci EU účastnící se auditů ICAO v rámci vyslání jako auditoři ICAO zachovávají přísnou důvěrnost informací vztahujících se k výjezdnímu auditu v souladu s platnými předpisy ICAO; a

                           g)

                           aniž jsou dotčeny povinnosti nezveřejňování informací obou stran a s výhradou uplatnění příslušných pravidel zachování důvěrnosti stanovených v článku 6, sdílejí elektronické informace, údaje a úřední publikace a vzájemně si poskytují přístup do databází a pracují na jejich větším propojení s cílem své stávající databáze vzájemně doplňovat.

         5.   Činnosti spolupráce

               5.1

               Strany se dohodly, že v souladu s ustanovením příloh tohoto memoranda o spolupráci budou společně provádět následující činnosti spolupráce. Strany:

                           5.1.1

                           Stanoví mechanismy konzultací, spolupráce a sdílení informací včetně:

                                       a)

                                       stanovení a provádění společných mechanismů pravidelných dialogů, konzultací a výměny informací;

                                       b)

                                       zajištění toho, aby každá strana byla včasně informována o rozhodnutích, činnostech, iniciativách, zasedáních a událostech, jež souvisejí s tímto memorandem o spolupráci a týkají se oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí, a získala příslušnou dokumentaci. Případně lze konat brífinky;

                                       c)

                                       poskytnutí bezplatného přístupu ke všem úředním dokumentům a publikacím;

                                       d)

                                       zpřístupnění databází a informací na internetových stránkách druhé straně a

                                       e)

                                       zajištění toho, aby EU získala elektronický přístup ke všem dopisům ICAO členským států, jejichž předmět má význam pro oblast působnosti tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

                           5.1.2

                           Stanoví rámce spolupráce pro lepší koordinaci programů auditu a inspekcí s cílem zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí.

                           5.1.3

                           Stanoví společný mechanismus úzké koordinace programového plánování a technické pomoci.

                           5.1.4

                           Spolupracují na prosazování globální interoperability nových technologií a systémů a stanoví společné mechanismy pro posílení spolupráce s ohledem na využívání nových technologií.

                           5.1.5

                           Včasně zajišťují vzájemné konzultace s cílem dosáhnout lepší koordinace a soudržnosti předpisů, politik, přístupů a standardů a doporučených postupů ICAO.

                           5.1.6

                           Stanoví pracovní ujednání s cílem usnadnit výměnu odborných znalostí a zdrojů takto:

                                       a)

                                       ICAO poskytne EU při zavádění standardů a doporučených postupů odborné znalosti a poradenství týkající se osvědčených postupů;

                                       b)

                                       EU poskytne odborné znalosti ICAO, mimo jiné formou vysílání odborníků na sekretariát ICAO;

                                       c)

                                       EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvek na pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s prováděním tohoto memoranda o spolupráci, včetně administrativních nákladů a nákladů na dodání dokumentace a publikací a souvisejících služeb, používání místností v sídle ICAO a informační technologie;

                                       d)

                                       EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční příspěvky na podporu programů technické spolupráce ICAO a na další činnosti ICAO dohodnuté ve společném výboru, a to v souladu s Finanční a správní rámcovou dohodou (FAFA) a

                                       e)

                                       nový rámec a podmínky vysílání odborníků a finančních příspěvků pro ICAO v rámci tohoto memoranda o spolupráci se stanoví v pracovních ujednáních dohodnutých pro tento účel ve společném výboru. Tato pracovní ujednání zahrnují možnost, aby EU požádala ICAO v souvislosti s těmito příspěvky o finanční informace.

                           5.1.7

                           Vzájemně se informují o všech příslušných programech odborné přípravy a případně na nich umožňují druhé straně účast.

                           5.1.8

                           Společně organizují příslušné akce a případně tyto akce koordinují.

         6.   Důvěrnost informací

               6.1

               Každá strana přijme veškerá přiměřená opatření nezbytná k ochraně informací získaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh před neoprávněným zveřejněním. Strana smí po poskytnutí informací druhé straně určit ty části informací, jež pokládá za informace nepodléhající zveřejnění.

               6.2

               Strany se dohodly zajistit v míře, již si vyžadují jejich příslušná pravidla, předpisy a právní předpisy, ochranu utajovaných informací získaných od druhé strany při uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

               6.3

               S výhradou svých příslušných pravidel, předpisů a právních předpisů strany zejména nezveřejní informace získané od druhé strany podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh, které jsou považovány za informace chráněné vlastnickými právy. Tyto informace musí být jako takové vhodně označeny v souladu s jejich příslušnými pravidly.

               6.4

               Strany se podle potřeby dohodnou na pracovních ujednáních o dalších postupech ochrany utajovaných informací poskytovaných podle tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh. Součástí těchto postupů je možnost každé strany ověřit si, jaká ochranná opatření zavedla druhá strana.

         7.   Společný výbor stran

               7.1

               Zřizuje se společný výbor sestávající ze zástupců obou stran. Společnému výboru společně předsedá jeden zástupce každé strany. Společný výbor odpovídá za účinné fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci, včetně přijímání těchto příloh.

               7.2

               Nejméně jednou za rok je svoláno zasedání společného výboru, které přezkoumá provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci a které je uspořádáno nákladově efektivně. Kterákoliv strana si může zasedání společného výboru kdykoliv vyžádat.

               7.3

               Společný výbor může uvážit jakoukoliv záležitost spojenou s fungováním a prováděním příloh tohoto memoranda o spolupráci. Zejména je odpovědný za:

                           a)

                           řešení veškerých otázek týkajících se uplatňování a provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci;

                           b)

                           zvažování způsobů, jak posílit fungování příloh tohoto memoranda o spolupráci a jak stranám navrhovat jejich případné změny;

                           c)

                           přijímání příloh tohoto memoranda o spolupráci a pracovních ujednání v rámci působnosti příloh nebo jejich změn;

                           d)

                           zvažování finančních otázek a otázek týkajících se zdrojů v souvislosti s prováděním memoranda o spolupráci a jeho příloh a

                           e)

                           řešení neshod nebo sporů týkajících se výkladu nebo uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho příloh.

               7.4

               Společný výbor funguje na základě dohody předsedů každé strany.

         8.   Řešení sporů

               8.1

               Kterákoliv strana může druhou stranu požádat o konzultace týkající se jakékoliv záležitosti, jež souvisí s tímto memorandem o spolupráci. Druhá strana musí na takový požadavek urychleně odpovědět a do 45 dnů zahájit konzultace v termínu, na němž se strany dohodnou.

               8.2

               Strany se všemi možnými způsoby vynasnaží řešit neshody, které mezi nimi při jejich spolupráci podle tohoto memoranda o spolupráci vzniknou, na nejnižší možné technické úrovni konzultací.

               8.3

               V případě, že k vyřešení neshody nedojde v souladu s ustanovením odstavce 8.2 tohoto článku, může kterákoliv strana spor předat společnému výboru, který se danou záležitostí bude zabývat v souladu s článkem 7 tohoto memoranda o spolupráci, s cílem spor vyřešit dohodou.

               8.4

               Aniž jsou dotčeny odstavce 8.1 až 8.3 tohoto článku, použijí se při řešení sporu spojeného s finančním řízením ustanovení o řešení sporů Finanční a správní rámcové dohody (FAFA).

               8.5

               Žádné ustanovení tohoto memoranda o spolupráci nelze považovat za takové, že by se jím strany zříkaly jakýchkoli svých výsad nebo imunit.

         9.   Vstup v platnost, změny a ukončení platnosti

               9.1

               Po dobu, než memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, je prováděno prozatímně ode dne podpisu.

               9.2

               Toto memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, až si strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup memoranda v platnost, a zůstane platným až do ukončení své platnosti.

               9.3

               Kterákoliv strana může platnost memoranda o spolupráci kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se provede písemným oznámením druhé straně s šestiměsíční výpovědní lhůtou, nebylo-li toto oznámení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran před uplynutím této lhůty staženo.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen
         Per la Unió Europea

         За Международната организация за гражданско въздухоплаване
         Por la Organización Internacional de Aviación Civil
         Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví
         For Organisationen for International Civil Luftfart
         Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation
         Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel
         Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας
         For The International Civil Aviation Organisation
         Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale
         Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile
         Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā
         Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu
         A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről
         Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
         Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie
         W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego
         Pela Organização da Aviação Civil Internacional
         Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale
         Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva
         Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva
         Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta
         För internationella civila luftfartsorganisationen


title: Rozhodnutí Rady 2011/781/SZBP ze dne 1. prosince 2011 o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině

text:
               2.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 319/51

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/781/SZBP
   ze dne 1. prosince 2011
   o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 8. prosince 2009 přijala Rada rozhodnutí 2009/906/SZBP (1) o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině. Použitelnost uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. prosince 2011.

               (2)

               Mise EUPM by měla pokračovat do 30. června 2012.

               (3)

               Velitelskou a řídící strukturou EUPM by neměly být dotčeny smluvní závazky vedoucího mise vůči Komisi, pokud jde o plnění rozpočtu EUPM.

               (4)

               Pro EUPM by měla být uvedena v činnost pohotovostní složka.

               (5)

               EUPM bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“),

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mise
   1.   Policejní mise Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině, zřízená společnou akcí 2002/210/SZBP (2), bude pokračovat od 1. ledna 2012 do 30. června 2012.
   2.   EUPM působí v souladu s mandátem stanoveným v článku 2 a plní klíčové úkoly vymezené v článku 3.
   Článek 2
   Mandát
   V rámci širšího přístupu k budování právního státu v Bosně a Hercegovině a v celém regionu podporuje EUPM příslušné donucovací orgány Bosny a Hercegoviny a systém trestního soudnictví v boji proti organizované trestné činnosti a korupci tím, že posiluje součinnost mezi policií a státními zastupitelstvy a podporuje regionální a mezinárodní spolupráci.
   EUPM poskytuje operativní poradenství zvláštnímu zástupci Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“), aby ho podpořila při výkonu jeho funkce. Svou činností a prostřednictvím své sítě na území Bosny a Hercegoviny přispívá EUPM k celkovému úsilí o zajištění plné informovanosti Unie o dění v této zemi.
   S ohledem na ukončení mise připraví EUPM předání zbývajících klíčových úkolů úřadu zvláštního zástupce EU.
   EUPM podporuje dočasné skladovací kapacity pro účely společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), jež budou využívány do doby, než budou vytvořeny stálé skladovací kapacity.
   Článek 3
   Klíčové úkoly mise
   Za účelem splnění své mise má EUPM tyto klíčové úkoly:

               1)

               poskytovat strategické poradenství donucovacím a politickým orgánům v Bosně a Hercegovině v boji proti organizované trestné činnosti a korupci,

               2)

               vertikálně i horizontálně prosazovat a podporovat mechanismy koordinace a spolupráce mezi příslušnými donucovacími orgány, se zvláštním zaměřením na celostátní orgány,

               3)

               zajistit úspěšné předání úkolů mezi EUPM a úřadem zvláštního zástupce EU,

               4)

               přispět ke koordinaci úsilí Unie a členských států v oblasti právního státu.

         Článek 4
   Struktura mise
   1.   EUPM sestává z těchto prvků:

               a)

               ústředí v Sarajevu, sestávající z velitele mise a personálu stanoveného v operačním plánu (OPLAN);

               b)

               čtyři místní úřadovny v Sarajevu, Banja Luce, Mostaru a Tuzle.

         2.   Na uvedené prvky se vztahují podrobnější ustanovení OPLAN.
   Článek 5
   Civilní velitel operace
   1.   Civilním velitelem operace pro EUPM je ředitel útvaru schopnosti civilního plánování a provádění.
   2.   Civilní velitel operace vykonává velení a řízení EUPM na strategické úrovni pod politickou kontrolou a strategickým řízením Politického a bezpečnostního výboru a v rámci obecné pravomoci vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
   3.   Civilní velitel operace zajišťuje řádné a účinné provádění rozhodnutí Rady i rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru, včetně vydávání potřebných strategických pokynů vedoucímu mise a poskytování mu poradenství a technické podpory.
   4.   Veškerý vyslaný personál zůstává zcela pod velením vnitrostátních orgánů dotčeného vysílajícího státu nebo orgánu Unie. Vnitrostátní orgány převedou operační řízení svého personálu, týmů a útvarů na civilního velitele operace.
   5.   Civilní velitel operace nese celkovou odpovědnost za zajištění řádného výkonu činností Unie.
   6.   Civilní velitel operace a zvláštní zástupce EU se podle potřeby navzájem konzultují.
   Článek 6
   Vedoucí mise
   1.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení EUPM v místě působení.
   2.   Vedoucí mise vykonává velení a řízení nad personálem, týmy a útvary přispívajících států přidělenými civilním velitelem operace a zároveň nese administrativní a logistickou odpovědnost, včetně odpovědnosti za majetek, zdroje a informace, které má EUPM k dispozici.
   3.   Vedoucí mise vydává pokyny pro veškerý personál EUPM v zájmu účinného provádění EUPM v místě působení, zajišťuje její koordinaci a běžné řízení a řídí se strategickými pokyny civilního velitele operace.
   4.   Vedoucí mise odpovídá za plnění rozpočtu mise. Za tímto účelem podepíše smlouvu s Komisí.
   5.   Vedoucí mise odpovídá za kázeňský dohled nad personálem. Kázeňská opatření vůči vyslanému personálu činí příslušný vnitrostátní orgán nebo orgán Unie.
   6.   Vedoucí mise zastupuje EUPM v místě operace a zajišťuje její odpovídající zviditelnění.
   7.   Vedoucí mise koordinuje případně činnost s dalšími činiteli Unie na místě. Aniž je dotčena linie velení, v otázkách místní politické situace poskytuje vedoucímu mise vedení zvláštní zástupce EU.
   Článek 7
   Personál EUPM
   1.   Počet a pravomoci personálu EUPM jsou v souladu s mandátem mise uvedeným v článku 2, s klíčovými úkoly mise uvedenými v článku 3 a se strukturou uvedenou v článku 4.
   2.   EUPM tvoří zejména personál vyslaný členskými státy nebo orgány Unie. Každý členský stát nebo orgán Unie nese náklady na personál, který vyslal, včetně cestovních výdajů na cestu do místa určení a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků jiných než použitelné denní dávky, příplatků za ztížené podmínky a rizikových příplatků.
   3.   EUPM může podle potřeby přijímat na smluvním základě mezinárodní civilní personál a místní personál, pokud požadované funkce nezajistí personál vyslaný členskými státy. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nejsou k dispozici vhodné žádosti z členských států, mohou být na smluvním základě přijímáni státní příslušníci zúčastněných třetích států.
   4.   Veškerý personál se řídí minimálními bezpečnostními operačními normami pro danou misi a bezpečnostním plánem mise na podporu politiky Unie pro bezpečnost terénu. Pokud jde o ochranu utajovaných informací Unie, které jsou personálu svěřeny v průběhu plnění jeho povinností, dodržuje veškerý personál bezpečnostní zásady a minimální normy stanovené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (3).
   Článek 8
   Postavení EUPM a personálu EUPM
   1.   Přijmou se nezbytná opatření v souvislosti s prodloužením platnosti Dohody mezi Unií a Bosnou a Hercegovinou ze dne 4. října 2002 o činnosti EUPM v Bosně a Hercegovině po dobu trvání EUPM.
   2.   Stát nebo orgán Unie, který vyslal člena personálu, vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s vysláním, které člen personálu vznese nebo které se jej týkají. Jakékoli žaloby proti vyslanému členu personálu podává dotyčný stát nebo orgán Unie.
   3.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního civilního personálu jsou stanoveny ve smlouvách mezi vedoucím mise a členy personálu.
   Článek 9
   Linie velení
   1.   EUPM má jakožto operace pro řešení krize jednotnou linii velení.
   2.   Politickou kontrolu a strategické řízení EUPM vykonává v rámci odpovědnosti Rady a vysokého představitele Politický a bezpečnostní výbor.
   3.   Civilní velitel operace je velitelem EUPM na strategické úrovni pod politickou kontrolou a strategickým řízením Politického a bezpečnostního výboru a v rámci obecné pravomoci vysokého představitele a jako takový vydává pokyny vedoucímu mise a poskytuje mu poradenství a technickou podporu.
   4.   Civilní velitel operace podává zprávy Radě prostřednictvím vysokého představitele.
   5.   Vedoucí mise vykonává velení a řízení EUPM v místě působení a přímo odpovídá civilnímu veliteli operace.
   Článek 10
   Politická kontrola a strategické řízení
   1.   Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady a vysokého představitele politickou kontrolu a strategické řízení EUPM. Rada za tímto účelem zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o EU. Toto zmocnění zahrnuje pravomoc jmenovat vedoucího mise na návrh vysokého představitele a měnit koncepci operací (CONOPS) a OPLAN. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení EUPM, si ponechává Rada.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
   3.   Politický a bezpečnostní výbor dostává pravidelně a podle potřeby zprávy od civilního velitele operace a vedoucího mise týkající se otázek spadajících do jejich oblastí působnosti.
   Článek 11
   Účast třetích států
   1.   Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a její jednotný institucionální rámec, mohou být třetí státy vyzvány, aby přispěly k EUPM tím, že ponesou náklady na vyslání svého personálu, včetně platů, pojištění proti všem rizikům, denních dávek a cestovních výdajů na cestu do Bosny a Hercegoviny a zpět, a že tam, kde je to vhodné, přispějí na provozní náklady EUPM.
   2.   Třetí státy přispívající na EUPM mají ve vztahu k běžnému řízení EUPM stejná práva a povinnosti jako členské státy.
   3.   Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků a ke zřízení výboru přispěvatelů.
   4.   Podrobná ujednání týkající se účasti třetích států jsou upravena v dohodách uzavřených v souladu s článkem 37 Smlouvy o EU a článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tyto dohody může sjednat vysoký představitel. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích Unie pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s EUMP ustanovení takové dohody.
   Článek 12
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční referenční částka na období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012 určená na pokrytí výdajů týkajících se EUPM se stanoví na 5 250 000 EUR.
   2.   Veškeré výdaje jsou spravovány podle pravidel a postupů použitelných pro souhrnný rozpočet Unie. V souladu s finančním nařízením může vedoucí mise uzavírat technická ujednání s členskými státy, zúčastněnými třetími státy a dalšími mezinárodními aktéry ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro EUPM. Vedoucí mise odpovídá za správu skladu použitého vybavení, které může být rovněž využito k uspokojení naléhavých zásahových potřeb v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. Státním příslušníkům zúčastněných třetích států a hostitelské země je umožněno účastnit se nabídkových řízení.
   3.   Vedoucí mise podává Komisi, která nad jeho činností vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy.
   4.   Finanční ustanovení respektují operativní požadavky EUPM, včetně slučitelnosti vybavení a interoperability jejích týmů.
   5.   Výdaje týkající se EUPM lze financovat od 1. ledna 2012.
   Článek 13
   Bezpečnost
   1.   Civilní velitel operace řídí plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění v rámci EUPM v souladu s články 5 a 9 a v koordinaci s ředitelstvím pro bezpečnost Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
   2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost EUPM a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na EUPM v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy o EU a jejích podpůrných dokumentů.
   3.   Vedoucímu mise je nápomocen vyšší důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké služební vztahy s ředitelstvím pro bezpečnost ESVČ.
   4.   Vedoucí mise jmenuje po konzultaci s ředitelstvím pro bezpečnost ESVČ ve čtyřech místních úřadovnách místní bezpečnostní důstojníky, kteří z pověření vyššího důstojníka pro bezpečnost mise odpovídají za běžné řízení všech bezpečnostních hledisek příslušných prvků EUPM.
   5.   Personál EUPM se před svým nástupem do funkce účastní povinného bezpečnostního školení v souladu s OPLAN. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku v místě působení organizovaného vyšším důstojníkem pro bezpečnost mise.
   Článek 14
   Koordinace
   1.   Aniž je dotčena linie velení, jedná vedoucí mise v zájmu zajištění souladu činnosti Unie na podporu Bosny a Hercegoviny v úzké koordinaci s delegací Unie v Bosně a Hercegovině.
   2.   Vedoucí mise úzce spolupracuje s vedoucími misí Unie v Bosně a Hercegovině.
   3.   Vedoucí mise spolupracuje s ostatními mezinárodními aktéry přítomnými v zemi, zejména s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, Radou Evropy a Programem mezinárodní pomoci výcviku kriminálních vyšetřovatelů.
   Článek 15
   Poskytování utajovaných informací
   1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2011/292/EU oprávněn tam, kde je to vhodné, a v souladu s potřebami EUPM poskytovat třetím státům přidruženým k touto rozhodnutí utajované informace a dokumenty Unie vytvořené pro účely EUPM až do stupně utajení „RESTREINT UE“.
   2.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím 2011/292/EU též oprávněn poskytovat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty Unie vytvořené pro účely EUPM až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Ve všech ostatních případech se tyto informace a dokumenty poskytují hostitelskému státu v souladu s odpovídajícími postupy spolupráce hostitelského státu s Unií.
   3.   Vysoký představitel je oprávněn poskytovat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty Unie o jednáních Rady týkajících se EUPM, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (4).
   Článek 16
   Pohotovostní složka
   Pro EUPM se uvádí v činnost pohotovostní složka.
   Článek 17
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. ledna 2012 do dne 30. června 2012.

      V Bruselu dne 1. prosince 2011.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 322, 9.12.2009, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 70, 13.3.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 17.

      (4)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2108 ze dne 16. listopadu 2015 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace, s cílem oznámit preferenční zacházení, jež má Unie s výhradou nezbytných vnitřních postupů v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, a požádat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh

text:
               21.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 305/47

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/2108
   ze dne 16. listopadu 2015
   o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace, s cílem oznámit preferenční zacházení, jež má Unie s výhradou nezbytných vnitřních postupů v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, a požádat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 91 a 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek IX Marrákešské dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO) stanoví mimo jiné postupy pro zproštění závazků uložených členům WTO uvedenou dohodou nebo mnohostrannými obchodními dohodami uvedenými v přílohách 1 A, 1B nebo 1C uvedené dohody a v jejich přílohách.

               (2)

               V roce 2011 byla podána žádost o výjimku umožňující členům WTO udělit preferenční zacházení službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, aniž by totéž zacházení poskytovali obdobným službám a dodavatelům služeb ze všech ostatních členských států WTO, a tím se mimořádně odchýlit od povinností podle odstavce 1 článku II Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS). Postoj Unie podporující tuto výjimku byl přijat rozhodnutím Rady 2012/8/EU (1).

               (3)

               Dne 17. prosince 2011 přijala Ministerská konference WTO rozhodnutí, kterým se členům WTO povoluje udělit toto preferenční zacházení službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, na dobu patnácti let. Podle uvedeného rozhodnutí mají členové WTO udělující preferenční zacházení podat Radě pro obchod službami oznámení a uvedené preferenční zacházení s ohledem na uplatňování opatření jiných než uvedených v článku XVI GATS má být schváleno Radou pro obchod službami v souladu s jejími postupy.

               (4)

               Ve svém rozhodnutí ze dne 7. prosince 2013 Ministerská komise WTO zopakovala požadavek na schválení Radou pro obchod službami, pokud jde o uplatňování opatření jiných než uvedených v článku XVI GATS.

               (5)

               Postoj Unie ke schválení preferenčního zacházení oznámeného členy WTO jinými, než je Unie a její členské státy, pokud jde o služby a dodavatele služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, o uplatňování opatření jiných než uvedených v článku XVI GATS byl přijat rozhodnutím Rady (EU) 2015/1570 (2).

               (6)

               V souladu s rozhodnutími Konference ministrů WTO ze dnů 17. prosince 2011 a 7. prosince 2013 sdělila Unie dne 30. července 2015 Radě pro obchod službami svůj záměr oznámit preferenční zacházení, jež má Unie s výhradou nezbytných vnitřních postupů v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi.

               (7)

               Je v zájmu rozvojových cílů Unie a snazšího uzavření vyjednávání části jednání o službách týkající se rozvojového programu z Dohá, aby Unie požádala o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh, jež má v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými členskými zeměmi, se zvláštním ohledem na preference udělené ve vztahu k dočasnému pobytu fyzických osob k poskytování služeb s cílem vytvářet pobídky ke splnění závazků týkajících se zpětného přebírání osob v rámci mezinárodního práva, provádění stávajících dohod o zpětném přebírání osob a uzavírání dohod nových za podmínky, že členové, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, spolupracují s Unií na řízení migrace.

               (8)

               Je vhodné stanovit postoj, jenž má být zaujat jménem Unie v Radě pro obchod službami, s cílem oznámit preferenční zacházení, jež má Unie v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, a požádat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Postojem, jenž má být jménem Unie zaujat v Radě pro obchod službami, je oznámit Radě pro obchod službami preferenční zacházení, jež má Unie v úmyslu udělit službám a dodavatelům služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, jak je uvedeno v dokumentu WTO S/C/N/840 v souladu s rozhodnutími Konference ministrů WTO ze dnů 17. prosince 2011 a 7. prosince 2013, a požádat o schválení preferenčního zacházení nad rámec přístupu na trh Radou pro obchod službami.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 16. listopadu 2015.

            Za Radu

            předseda

         F. ETGEN

      (1)  Rozhodnutí Rady 2012/8/EU ze dne 14. prosince 2011 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v rámci Konference ministrů Světové obchodní organizace, pokud jde o žádost o poskytnutí výjimky za účelem udělení preferenčního zacházení pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí (Úř. věst. L 4, 7.1.2012, s. 16).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1570 ze dne 18. září 2015, kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace ke schválení preferenčního zacházení oznámeného členy WTO jinými, než je Unie a její členské státy, pokud jde o služby a dodavatele služeb z členů, kteří jsou nejméně rozvinutými zeměmi, o uplatňování opatření jiných než uvedených v článku XVI GATS (Úř. věst. L 245, 22.9.2015, s. 6).