title: Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ze dne 21. července 2015 o poskytování a shromažďování informací pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie a o zrušení rozhodnutí ESRB/2011/6 (ESRB/2015/2)

text:
               27.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 394/4

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA
   ze dne 21. července 2015
   o poskytování a shromažďování informací pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie a o zrušení rozhodnutí ESRB/2011/6
   (ESRB/2015/2)
   (2015/C 394/03)
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2, čl. 4 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a článek 15 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 2 písm. b), článek 5 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,
   s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na čl. 28 odst. 1 tohoto jednacího řádu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010 stanoví, že Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) je povinna určovat a/nebo shromažďovat a analyzovat veškeré relevantní a nezbytné informace pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie s cílem přispívat k předcházení systémovým rizikům pro finanční stabilitu v Unii, která jsou důsledkem vývoje v rámci finančního systému, nebo k jejich zmírňování, při zohlednění makroekonomického vývoje, tak aby nedocházelo k výskytům rozsáhlých finančních problémů.

               (2)

               Čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1092/2010 stanoví, že evropské orgány dohledu, Evropský systém centrálních bank (ESCB), Evropská komise, vnitrostátní orgány dohledu a národní statistické úřady jsou povinny úzce spolupracovat s ESRB a poskytovat jí veškeré informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, v souladu s právními předpisy Unie.

               (3)

               Podle čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) č. 1092/2010 může ESRB od evropských orgánů dohledu vyžadovat informace zpravidla v souhrnné podobě, tak aby nebylo možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.

               (4)

               V 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 1096/2010 se uvádí, že „ECB by měla být pověřena úkolem zajišťovat statistickou podporu pro ESRB“ v souladu s 9. bodem odůvodnění uvedeného nařízení.

               (5)

               Toto rozhodnutí nebrání ECB ve výkonu jejího práva použít pro své účely informace, které shromažďuje na základě nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (4).

               (6)

               ESRB, ECB a evropské orgány dohledu se dohodly na aktualizaci stávajícího rámce pro pravidelné poskytování souhrnných informací, tak aby sloužil potřebám ESRB,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Oblast působnosti
   Toto rozhodnutí vymezuje souhrnné informace, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, a stanoví podrobná pravidla pro poskytování a shromažďování těchto informací.
   Článek 2
   Pravidelné poskytování souhrnných informací
   1.   Pravidelné poskytování souhrnných informací, které ESRB potřebuje k plnění svých úkolů, se uskutečňuje v souladu s přílohami I a II.
   2.   Souhrnné informace uvedené v příloze I poskytuje ECB.
   3.   Souhrnné informace uvedené v příloze II poskytují příslušné evropské orgány dohledu.
   4.   Sekretariát ESRB:

               a)

               stanoví v případě potřeby a po konzultaci s ECB a/nebo případně s evropskými orgány dohledu technické specifikace týkající se informací uvedených v odstavci 1 a

               b)

               shromažďuje informace uvedené v odstavci 1 a za tímto účelem spolupracuje s ECB a s evropskými orgány dohledu.

         Článek 3
   Poskytování souhrnných informací ad hoc
   Postupy, které uplatňuje sekretariát ESRB při vyřizování žádostí o poskytnutí souhrnných informací ad hoc, jsou upraveny v příloze III.
   Článek 4
   Závěrečná a přechodná ustanovení
   1.   Rozhodnutí ESRB/2011/6 (5) se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
   2.   Příloha II tohoto rozhodnutí se použije ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost nebo ode dne, kdy jsou ukazatele uvedené v této příloze poprvé vypracovány, anebo ode dne, kdy jsou stanoveny příslušné technické specifikace pro poskytování údajů ve smyslu uvedené přílohy, podle toho, co nastane později.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 21. července 2015.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. července 2015.

            Předseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 162.

      (3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (5)  Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/6 ze dne 21. září 2011 o poskytování a shromažďování informací pro účely makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem v rámci Unie (Úř. věst. C 302, 13.10.2011, s. 3).

      PŘÍLOHA I
      Pravidelné poskytování souhrnných informací Evropskou centrální bankou

                  1.

                  V souladu s memorandem o porozumění o sdílení statistických informací, jež nemají důvěrnou povahu, uzavřeným mezi ECB a ESRB dne 25. září 2013 (dále jen „memorandum o porozumění“), ve znění pozdějších změn, ECB pravidelně poskytuje ESRB sdílené údaje vymezené v tomto memorandu (dále jen „sdílené údaje“).

                  2.

                  Sdílené údaje se zpřístupní sekretariátu ESRB v souladu s podmínkami pro přístup ke sdíleným údajům a jejich použití stanovenými v memorandu o porozumění. ECB může z vlastního podnětu nebo na žádost ESRB změnit obsah sdílených údajů, zejména s cílem zohlednit změny: a) ve složení souboru údajů nebo v provozu služby ECB Statistical Data Warehouse, b) pokud jde o souhlas se sdílením nezveřejňovaných údajů, který ECB získá od původce údajů, nebo c) týkající se rozsahu a způsobu výkonu úkolů ESRB stanovených právními předpisy nebo jejích souvisejících potřeb v oblasti údajů.

                  3.

                  ECB zpřístupní ESRB také souhrnné údaje, které nejsou zahrnuty v rámci sdílených údajů, za podmínky, že neobsahují důvěrné statistické informace ve smyslu článku 1 odst. 12 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 (1) a že jednotlivé finanční instituce nemohou být identifikovány, ledaže předmětné údaje byly již zveřejněny. Sekretariát ESRB stanoví po konzultaci s ECB technické specifikace týkající se přístupu k těmto údajům v případě, že jsou označeny jako nezveřejňované.

         (1)  Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8).

      PŘÍLOHA II
      Pravidelné poskytování souhrnných informací evropskými orgány dohledu

         Obecné pravidlo

      Evropské orgány dohledu poskytují ESRB pravidelně souhrnné informace vymezené v této příloze. Poskytované informace zahrnují údaje o nejméně třech zpravodajských jednotkách, přičemž žádná z nich netvoří 85 % relevantního trhu nebo více, ať již tento trh sestává z jednoho či více členských států nebo z Unie jako celku. Pokud jsou však vedle souhrnných informací poskytovány i ukazatele rozptylu, potom souhrnné informace zahrnují údaje o nejméně pěti zpravodajských jednotkách, jedná-li se o veřejně přístupné údaje, a údaje o nejméně šesti zpravodajských jednotkách, je-li zapotřebí chránit důvěrné údaje podniků.

         Evropský orgán pro bankovnictví (EBA)

      EBA vykazuje ukazatele rizik a nástroje podrobné analýzy rizik (Detailed Risk Analysis Tools - DRAT), jak jsou vymezeny v interních dokumentech EBA. Ukazatele rizik a nástroje podrobné analýzy rizik se vykazují za každý členský stát za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v obecném pravidlu, a za Unii jako celek, přičemž každá zpravodajská jednotka se zohlední jen jednou. V konkrétních případech lze dohodnout další agregace. Údaje se předkládají dva pracovní dny po uplynutí lhůt pro předávání údajů uvedených v článku 4 rozhodnutí EBA/DC/090 ze dne 14. května 2014.

         Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA)

                  1.

                  EIOPA vykazuje soubor ukazatelů, které jsou odvozeny z údajů, jež má EIOPA k dispozici z pravidelných zpráv vnitrostátním orgánům dohledu v rámci Solventnost II, tak jak je EIOPA za tímto účelem vymezí. Ukazatele by měly být vykazovány za každý členský stát za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v obecném pravidlu, a za Unii jako celek, přičemž každá zpravodajská jednotka se zohlední jen jednou. V konkrétních případech lze stanovit další agregace. Lhůty pro předávání údajů budou dohodnuty na dvoustranném základě poté, co začne platit právní rámec Solventnost II.

                  2.

                  Sekretariát ESRB může po vzájemné dohodě s orgánem EIOPA stanovit technické specifikace pravidelného vykazování dalších agregovaných údajů, a to na základě údajů, které má EIOPA již k dispozici z pravidelných zpráv vnitrostátním orgánům dohledu v rámci Solventnost II.

         Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)

      Sekretariát ESRB po vzájemné dohodě s orgánem ESMA stanoví technické specifikace údajů, které mají být ESRB předávány na základě příslušných odvětvových právních předpisů. Technické specifikace vymezí též četnost a termíny vykazování.

      PŘÍLOHA III
      Žádosti ESRB o poskytnutí souhrnných informací ad hoc

         Všeobecné úvahy

      ESRB může požadovat poskytnutí souhrnných informací ad hoc. Na takové ad hoc žádosti lze reagovat následovně:

                  a)

                  poskytnutím informací, které jsou již k dispozici od Evropského systému centrálních bank (ESCB), evropských orgánů dohledu, komerčních poskytovatelů údajů nebo v databázích mezinárodních organizací, např. Banky pro mezinárodní platby (BIS); nebo

                  b)

                  provedením šetření ad hoc.

         Zásady

      Sekretariát ESRB, ECB a evropské orgány dohledu (dále jen „strany“) by při plnění ad hoc žádostí měly:

                  a)

                  dodržovat dohodnuté procesní kroky a provádět je transparentním způsobem;

                  b)

                  vyhýbat se nadměrné interakci se zpravodajskými jednotkami;

                  c)

                  v maximální míře využívat existující informace pro různé analytické a provozní účely při současném dodržování nezbytných právních omezení a záruk důvěrnosti;

                  d)

                  v co největší míře používat existující a pokud možno harmonizované metodiky a shromážděné soubory dat;

                  e)

                  vyvíjet osvědčené postupy pro žádosti ad hoc zaváděním mechanismů zpětné vazby a sdílením informací o metodikách mezi všemi zúčastněnými stranami.

            A.   POSKYTOVÁNÍ DOSTUPNÝCH INFORMACÍ

                  1.

                  Sekretariát ESRB může po konzultaci s ECB nebo příslušnými orgány dohledu zaslat ad hoc žádost o poskytnutí údajů, které nejsou pravidelně poskytovány podle přílohy I nebo II, ale které má ESCB nebo evropské orgány dohledu (dále jen „adresáti“) k dispozici, přičemž upřesní požadované údaje. Časový rámec pro dodání požadovaných údajů bude stanoven vzájemnou dohodou mezi sekretariátem ESRB a příslušnými stranami.

                  2.

                  Adresáti by měli požadované informace poskytnout v souladu s pravidly a postupy stanovenými příslušnými právními předpisy, včetně:

                              a)

                              statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky;

                              b)

                              nařízení Rady (ES) č. 2533/98;

                              c)

                              nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (1);

                              d)

                              nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (2);

                              e)

                              nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (3);

                              f)

                              nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 (4);

                  3.

                  Sekretariát ESRB poté údaje předá příslušné složce ESRB, která o údaje požádala.

                  4.

                  Je-li možné žádosti o informace vyhovět použitím údajů, které jsou dostupné od komerčních poskytovatelů, poskytnou se takové údaje prostřednictvím sekretariátu ESRB příslušné složce ESRB, která o informace požádala, spolu s posouzením jejich kvality a informací o souvisejících nákladech.

            B.   ŠETŘENÍ AD HOC

      1.   Určení nutnosti provést šetření ad hoc

                  1.1.

                  Bez ohledu na výše uvedené se na základě původní ad hoc žádosti o souhrnné informace předložené složkami ESRB obecně nejprve zahájí průzkumná fáze, kterou mohou provést samy zainteresované složky, sekretariát ESRB nebo ECB. Cílem je zjistit, zda je nutné provést šetření ad hoc. V průzkumné fázi se zejména hodnotí, jaké kvantitativní a kvalitativní údaje jsou již k dispozici a zda jsou vhodné pro daný účel. Nejsou-li dostupné údaje pro daný účel vhodné a vznikne potřeba shromáždit údaje od zpravodajských jednotek cestou šetření ad hoc, již v průzkumné fázi lze určit příslušný soubor zpravodajských jednotek a přibližný dopad šetření ad hoc v oblasti nákladů na tento soubor.

                  1.2.

                  ESRB a jeden nebo více z evropských orgánů dohledu se mohou dohodnout, že s ohledem na společný zájem o určitou oblast zahájí společné šetření ad hoc. V takovém případě není průzkumná fáze nutná.

            2.   Typy šetření ad hoc

      Lze použít dva typy šetření ad hoc:

                  a)

                  První typ šetření se zaměřuje na specifické otázky, např. náležité hodnocení expozic, a zpravidla je jeho cílem poskytnout podrobnější členění údajů, které se shromažďují pravidelně, např. pozice „z toho“. Šetření prvního typu se rovněž může týkat souborů údajů, které jsou předmětem (pravidelného) shromažďování údajů v jiném kontextu nebo ze strany jiné organizace, například Mezinárodního měnového fondu nebo BIS, a pro které již existuje ustálený metodický rámec;

                  b)

                  Druhý typ šetření zahrnuje dříve neanalyzované jevy, pro které dosud nebyla zavedena metodika a neprovádí se u nich pravidelné shromažďování údajů. Šetření druhého typu je obvykle pracnější než šetření prvního typu a nemusí pro něj existovat žádná referenční hodnota. Nutnost určit příslušné zpravodajské jednotky a zavést metodický rámec může znamenat, že informace budou shromážděny se značným časovým odstupem.

            3.   Postup

                  3.1.

                  Generální rada ESRB (dále jen „generální rada“) rozhodne o tom, zda mají být souhrnné informace shromážděny prostřednictvím šetření ad hoc, přičemž vezme v úvahu pravděpodobnou výši nákladů, které by s ním byly spojeny, a časový rámec, v němž by mělo být provedeno.

         Průzkumná fáze

                  3.2.

                  Složky ESRB předkládají své žádosti o shromáždění souhrnných informací ad hoc sekretariátu ESRB, který ve spolupráci s kontaktní skupinou ESRB pro statistické údaje a s ECB tyto složky podporuje při hodnocení dostupných informací s cílem maximalizovat využití dříve shromážděných informací a zamezit zvyšování zpravodajské zátěže. Dospěje-li se k závěru, že dostupné údaje nejsou pro daný účel vhodné a vznikne potřeba shromáždit údaje od zpravodajských jednotek cestou šetření ad hoc, složka ESRB s podporou sekretariátu ESRB z předložené žádosti o informace odvodí konkrétní požadavky na údaje a v rámci příslušných organizací se posoudí dostupnost a kvalita relevantních informací. V průzkumné fázi je možné se rovněž spoléhat na ESCB, včetně Výboru pro statistiku a Výboru pro finanční stabilitu ESCB, nebo na další zdroje v rámci Evropského statistického systému, na komerční poskytovatele údajů a na mezinárodní organizace, např. BIS.

                  3.3.

                  Pokud se během průzkumné fáze dospěje k závěru, že: a) jsou k dispozici údaje vhodné pro daný účel nebo přijatelné zástupné údaje, obojí v dostatečné kvalitě, a b) je získán souhlas majitele údajů, které nejsou v plném rozsahu veřejně přístupné, s jejich použitím, není šetření ad hoc nutné a uplatní se postupy popsané v oddíle A.

                  3.4.

                  Nastane-li některá z následujících situací: a) jsou k dispozici údaje vhodné pro daný účel a/nebo zástupné údaje, není však známa anebo není dostatečná jejich kvalita, b) k dispozici nejsou ani příslušné údaje ani zástupné údaje, nebo c) nebyl získán souhlas zpravodajské jednotky s použitím údajů, které nejsou v plném rozsahu veřejně přístupné, sekretariát ESRB ve spolupráci s ECB informuje složky požadující údaje o výsledku hodnocení dostupnosti informací a navrhne možné zdroje a metodiky pro šetření ad hoc, včetně: i) kategorií a počtu zpravodajských jednotek, ii) zpravodajských linií, např. Výbor pro statistiku, Výbor pro finanční stabilitu nebo evropské orgány dohledu, iii) odhadu nákladů a časového rámce, iv) očekávaných problémů.

         Fáze shromažďování údajů

                  3.5.

                  V návaznosti na výsledky průzkumné fáze předloží sekretariát ESRB k odsouhlasení generální radě návrh následných kroků spolu s přibližným odhadem jejich přínosu a souvisejících nákladů. Generální rada rozhodne, zda se má provést šetření ad hoc, při kterém může být nutné zapojit zpravodajské jednotky. Rozhodnutí generální rady, kterým se taková žádost schvaluje, může stanovit zejména: a) míru podrobnosti požadovaných informací na úrovni institucí a položek; b) režim důvěrnosti, který se má použít, zejména kdo bude mít přístup k jakým údajům a jak budou údaje uchovávány a předávány; c) lhůty k poskytnutí informací.

                  3.6.

                  Provádí-li šetření ad hoc jeden z evropských orgánů dohledu, kontaktuje sekretariát ESRB přímo příslušný evropský orgán dohledu. Údaje lze předávat prostřednictvím ECB v plném souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. 1092/2010 (5).

                  3.7.

                  Provádí-li šetření ad hoc ESCB, sekretariát ESRB se spojí s ECB, která poté přes odpovídající výbory ESCB při dodržení příslušných pravidel důvěrnosti zabezpečí kontakt s potenciálními zpravodajskými jednotkami prostřednictvím příslušných vnitrostátních orgánů.

                  3.8.

                  V zájmu zvýšení efektivity a účinnosti budoucích šetření si strany po skončení každého šetření ad hoc navzájem vymění informace o jeho průběhu, a zejména o použitých metodikách a kontrolách kvality, jakož i o problémech, které se v jeho průběhu vyskytly.

         (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/79/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48).

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

         (4)  Nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 162).

         (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2014 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků

text:
               27.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 338/21

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 25. září 2014
   o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků
   2014/C 338/03
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (1), a zejména na články 23 a 24 uvedeného nařízení,
   s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada rozhodnutími ze dne 4. října 2012 (2) a 20. listopadu 2012 (3) jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (dále jen „výbor“) na období od 25. září 2012 do 24. září 2014.

               (2)

               Tito členové zůstávají ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo opětovně jmenováni.

               (3)

               Je třeba jmenovat členy a náhradníky tohoto výboru na období dvou let,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Na období od 25. září 2014 do 24. září 2016 jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků:
   I.   ZÁSTUPCI VLÁD

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Gylvie GUELLUYOVÁ
               Jacques OUZIEL

               Thierry LHOIR

               Bulharsko

               Hristo SIMEONOV
               Tatiana GUEORGUIEVOVÁ

               Dimitrina KOSTADINOVÁ

               Česká republika

               Kateřina ŠTĚPÁNKOVÁ
               Eva DIANIŠKOVÁ

               Eva NOVÁKOVÁ

               Dánsko

               Stig Hansen NØRGAARD
               Rikke Mark SEERUPOVÁ

               Simone HEINECKEOVÁ

               Německo

               Vera BADEOVÁ
               Johannes RASCHKA

               Anne Katrin LUTZOVÁ

               Estonsko

               Marit RAISTOVÁ
               Liis REITEROVÁ

               Kristi SUUROVÁ

               Irsko

               Mary Joan KEHOEOVÁ
               Anthony MORRISSEY

               Aedin DOYLEOVÁ

               Řecko

               Chorvatsko

               Marija KNEŽEVIĆ KAJARIOVÁ
               Ivana GUBEROVIĆOVÁ

               Aleksandra GAVRILOVIĆOVÁ

               Španělsko

               Paloma MARTÍNEZ GAMOVÁ
               Miguel COLINA ROBLEDO

               Rosalía SERRANO VELASCOVÁ

               Francie

               Magali MARTINOVÁ
               Albert MARTINO

               Laurent FRIBOULET

               Itálie

               Kypr

               Lotyšsko

               Ilze ZVĪDRIŅAOVÁ
               Kristaps ZIEDIŅŠ

               Linda PAUGAOVÁ

               Litva

               Rasa MALAIŠKIENĖOVÁ
               Agnė PECIUKEVIČIENĖOVÁ

               Inga LIUBERTĖOVÁ

               Lucembursko

               Maďarsko

               Malta

               Mario SCHEMBRI
               Nicola CINI

               George CAMILLERI

               Nizozemsko

               Onno BRINKMAN
               Cristel van TILBURGOVÁ

               Mark JACOBS

               Rakousko

               Heinz KUTROWATZ
               Martha ROJAS-PINEDOVÁ

               Günter STICKLER

               Polsko

               Magdalena SWEKLEJOVÁ
               Marcin WIATRÓW

               Agnieszka ZDAKOVÁ

               Portugalsko

               Rumunsko

               Auraş MARINESCU
               Simona ŞTEFANOVÁ

               Bogdan-Tiberius PAŞCA

               Slovinsko

               Sonja MALECOVÁ
               Grega MALEC

               Mateja GOLJOVÁ

               Slovensko

               Zuzana KRCHŇAVÁ
               Jaroslav KOVÁČ

               Finsko

               Katri NISKANENOVÁ
               Olli SORAINEN

               Elina HIRTTIÖOVÁ

               Švédsko

               Maria NORDIN SKULTOVÁ
               Madeleine ÖHBERGOVÁ

               Kristina EKBERGOVÁ

               Spojené království

               Janina CIECIOROVÁ
               Deborah MORRISONOVÁ

               Jonathan PIGGINS

   II.   ZÁSTUPCI ODBOROVÝCH ORGANIZACÍ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Koen MEESTERS
               Hanne SANDERSOVÁ

               Jean-François MACOURS

               Bulharsko

               Atanaska TODOROVÁ
               Daniel YANEV

               Česká republika

               Vít SAMEK
               Pavel JANÍČKO

               Petr ŠULC

               Dánsko

               Jørgen Rønnow BRUUN
               Helle Hjort BENTZOVÁ

               Käthe Munk RYOMOVÁ

               Německo

               Alexandra KRAMEROVÁ
               Ina HINZEROVÁ

               Thomas BEMMANN

               Estonsko

               Mare VIIESOVÁ
               Liina CARROVÁ

               Aija MAASIKASOVÁ

               Irsko

               Esther LYNCHOVÁ
               John DOUGLAS

               Řecko

               Chorvatsko

               Ana KRANJAC JULARIĆOVÁ
               David Jakov BABIĆ

               Ana MILIĆEVIĆ PEZELJOVÁ

               Španělsko

               Ana María CORRAL JUANOVÁ
               Francisco GONZÁLEZ MORENO

               Jose Antonio MORENO DÍAZ

               Francie

               Francine BLANCHEOVÁ
               Corinne MARESOVÁ

               Ommar BENFAID

               Itálie

               Kypr

               Lotyšsko

               Natalja MICKEVIČAOVÁ
               Kaspars RĀCENĀJS

               Mārtiņš SVIRSKIS

               Litva

               Janina ŠVEDIENĖOVÁ
               Janina MATUIZIENĖOVÁ

               Ričardas GARUOLIS

               Lucembursko

               Maďarsko

               Malta

               Ian Mark ZAMMIT
               Jeremy J CAMILLERI

               Paul PACE

               Nizozemsko

               Caroline RIETBERGENOVÁ
               Martijn HORDIJK

               Henk BOSSCHER

               Rakousko

               Johannes PEYRL
               Oliver RÖPKE

               Lena KARASZOVÁ

               Polsko

               Jakub KUS
               Krystyna CIEMNIAKOVÁ

               Bogdan OLSZEWSKI

               Portugalsko

               Rumunsko

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Liviu APOSTOIU

               Dragoș FRUMOSU

               Slovinsko

               Marko TANASIČ
               Jakob POČIVAVŠEK

               Nadja GÖTZOVÁ

               Slovensko

               Vlasta SZABOVÁ
               Zdena DVORANOVÁ

               Mária SVOREŇOVÁ

               Finsko

               Eve KYNTÄJÄOVÁ
               Heikki TAULU

               Ralf SUND

               Švédsko

               Thord INGESSON
               Josefin EDSTRÖMOVÁ

               Sofia RÅSMAROVÁ

               Spojené království

               Rosa CRAWFORDOVÁ
               Mohammed TAJ

               Wilf SULLIVAN

   III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

               Země

               Členové

               Náhradníci

               Belgie

               Michèle CLAUSOVÁ
               Hilde THYSOVÁ

               Monica DE JONGHEOVÁ

               Bulharsko

               Ivan ZAHARIEV
               Martin STOYANOV

               Daniela SIMIDCHIEVOVÁ

               Česká republika

               Vladimíra DRBALOVÁ
               Marie ZVOLSKÁ

               Jitka HLAVÁČKOVÁ

               Dánsko

               Henning GADE
               Flemming DREESEN

               Karen ROIYOVÁ

               Německo

               Alexander WILHELM
               Christina BREITOVÁ

               Carmen Eugenia BÂRSANOVÁ

               Estonsko

               Piia SIMMERMANNOVÁ
               Katrin TRUVEOVÁ

               Mare HIIESALUOVÁ

               Irsko

               Tony DONOHOE
               Kara McGANNOVÁ

               Řecko

               Chorvatsko

               Milica JOVANOVIĆOVÁ
               Milka KOSANOVIĆOVÁ

               Nataša NOVAKOVIĆOVÁ

               Španělsko

               Helena MORALES DE LABROVÁ
               Patricia CIREZ MIQUELEIZOVÁ

               Luis MÉNDEZ LÓPEZ

               Francie

               Garance PINEAUOVÁ
               Natacha MARQUETOVÁ

               Pascale DESSENOVÁ

               Itálie

               Kypr

               Lotyšsko

               Anita LĪCEOVÁ
               Ilona KIUKUCĀNEOVÁ

               Jolanta VJAKSEOVÁ

               Litva

               Justinas USONIS
               Aidas VAIČIULIS

               Dovilė BAŠKYTĖOVÁ

               Lucembursko

               Maďarsko

               Malta

               Lawrence MIZZI
               Michael GALEA

               John HUBER

               Nizozemsko

               Rob SLAGMOLEN
               A.P.M.G. SCHOENMAECKERS

               G.A.M. Gerard VAN DER GRIND

               Rakousko

               Margit KREUZHUBEROVÁ
               Julia ENZELSBERGEROVÁ

               Kornelia LIENHARTOVÁ

               Polsko

               Monika GŁADOCHOVÁ
               Grzegorz BACZEWSKI

               Andrzej STĘPNIKOWSKI

               Portugalsko

               Rumunsko

               Roxana PRODANOVÁ
               Florian STAMATE

               Liviu ROGOJINARU

               Slovinsko

               Igor ANTAUER
               Polona FINK RUŽIČOVÁ

               Maja SKORUPANOVÁ

               Slovensko

               Radovan MAXIN
               Peter MOLNÁR

               Martin HOŠTÁK

               Finsko

               Mikko RÄSÄNEN
               Jenni RUOKONENOVÁ

               Simopekka KOIVU

               Švédsko

               Karin EKENGEROVÁ
               Carin RENGEROVÁ

               Patrik KARLSSON

               Spojené království

               Sinead LAWRENCEOVÁ
               Rob WALL

               Tom SALLIS

         Článek 2
   Členy, kteří zatím nebyli navrženi, jmenuje Rada později.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 25. září 2014.

            Za Radu

            předsedkyně

         F. GUIDI

      (1)  Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady ze dne 4. října 2012 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (Úř. věst. C 302, 6.10.2012, s. 1).

      (3)  Rozhodnutí Rady ze dne 20. listopadu 2012 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Itálii (Úř. věst. C 360, 22.11.2012, s. 4).