               30.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 316/196

         P8_TA(2015)0060
   Žádost o zbavení imunity, které požívá Sergei Stanishev
   Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 11. března 2015 o žádosti, aby byl Sergej Stanišev zbaven imunity (2014/2259(IMM))
   (2016/C 316/24)

      Evropský parlament,

               —

               s ohledem na žádost, aby byl Sergej Stanišev zbaven imunity, kterou dne 24. listopadu 2014 předložilo Nejvyšší státní zastupitelství Bulharské republiky v souvislosti se soudním řízením probíhajícím u Městského soudu v Sofii pod referenčním číslem CCAN C-280/2013 a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 15. prosince 2014,

               —

               poté, co Sergej Stanišev dostal možnost vyjádřit se, v souladu s čl. 9 odst. 5 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na články 8 a 9 Protokolu č. 7 ke Smlouvě o fungování Evropské unie o výsadách a imunitách Evropské unie a na čl. 6 odst. 2 aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách,

               —

               s ohledem na rozsudky Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008, 19. března 2010, 6. září 2011 a 17. ledna 2013 (1),

               —

               s ohledem na článek 70 Ústavy Bulharské republiky,

               —

               s ohledem na čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1 a článek 9 jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0045/2015),

               A.

               vzhledem k tomu, že Nejvyšší státní zastupitelství Bulharské republiky přeposlalo žádost státního zastupitelství v Sofii o to, aby mohlo pokračovat v trestním řízení proti Sergeji Staniševovi ve věci trestného činu podle čl. 358 odst. 1 ve spojení s čl. 26 odst.1 bulharského trestního zákoníku;

               B.

               vzhledem k tomu, že podle článku 8 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie nesmějí být členové Evropského parlamentu vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce;

               C.

               vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie v průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;

               D.

               vzhledem k tomu, že podle čl. 70 odst. 1 Ústavy Bulharské republiky nemůže být poslanec Národního shromáždění s ohledem na svou imunitu zadržen ani trestně stíhán, kromě případu spáchání trestného činu, a vzhledem k tomu, že v takovém případě je vyžadováno povolení Národního shromáždění či – v případě parlamentních prázdnin – předsedy tohoto shromáždění, kromě případu zadržení při činu; vzhledem k tomu, že podle čl. 70 odst. 2 Ústavy Bulharské republiky povolení k zahájení trestního stíhání není nutné v případě, že poslanec Národního shromáždění vyjádří písemnou formou souhlas s takovým stíháním;

               E.

               vzhledem k tomu, že rozhodnutí o tom, zda bude poslanec zbaven imunity, či nikoli, je pouze na Parlamentu; vzhledem k tomu, že Parlament může při svém rozhodování o zbavení imunity důvodně zohlednit postoj dotčeného poslance (2);

               F.

               vzhledem k tomu, že trestný čin, z něhož je Sergej Stanišev obviněn, nemá přímou nebo zjevnou spojitost s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu ani nepředstavuje názor či hlasování během výkonu mandátu poslance Evropského parlamentu pro účely článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie;

               G.

               vzhledem k tomu, že vyšetřování, které bylo proti Sergeji Staniševovi vedeno před zahájením soudního řízení, začalo již dlouho před tím, než se stal poslancem Evropského parlamentu, a vzhledem k tomu, že dotyčné řízení proto žádným způsobem nesouvisí s jeho pozicí poslance Evropského parlamentu;

               H.

               vzhledem k tomu, že v době působení nejdříve ve funkci předsedy vlády a později poslance Národního shromáždění Sergej Stanišev předložil předsedovi Národního shromáždění dvě písemná prohlášení, v nichž vyjádřil souhlas se zahájením trestního řízení proti své osobě v souladu s čl. 70 odst. 2 Ústavy Bulharské republiky;

               I.

               vzhledem k tomu, že v daném případě neobjevil Parlament žádné důkazy o fumus persecutionis, tedy že neexistuje dostatečně závažné a konkrétní podezření, že by se případ zakládal na záměru politicky poškodit daného poslance;

               1.

               rozhodl, aby byl Sergej Stanišev zbaven poslanecké imunity;

               2.

               pověřuje svého předsedu, aby ihned předal toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru příslušnému orgánu Bulharské republiky a Sergeji Staniševovi.

      (1)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. května 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986, Wybot/Faure a další, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; rozsudek Tribunálu ze dne 15. října 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; rozsudek Soudního dvoraze dne 21. října 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; rozsudek Tribunálu ze dne 19. března 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; rozsudek Tribunálu ze dne 17. ledna 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  Věc T-345/05 Mote v. Parlament (citace viz výše), bod 28.


title: 2014/615/EU: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 3. dubna 2014 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Agentury Evropské unie pro základní práva na rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 266/296

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 3. dubna 2014
   o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Agentury Evropské unie pro základní práva na rozpočtový rok 2012
   (2014/615/EU)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,

               —

               s ohledem na roční účetní závěrku Agentury Evropské unie pro základní práva za rozpočtový rok 2012,

               —

               s ohledem na zprávu Účetního dvora o roční účetní závěrce Agentury Evropské unie pro základní práva za rozpočtový rok 2012, spolu s odpověďmi agentury (1),

               —

               s ohledem na doporučení Rady ze dne 18. února 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               s ohledem na článek 319 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), a zejména na článek 185 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a zejména na článek 208 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (4), a zejména na článek 21 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 (5),

               —

               s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), a zejména na článek 108 tohoto nařízení,

               —

               s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu,

               —

               s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0184/2014),

               1.

               uděluje řediteli Agentury Evropské unie pro základní práva absolutorium za plnění rozpočtu agentury na rozpočtový rok 2012;

               2.

               předkládá své připomínky v dále uvedeném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, řediteli Agentury Evropské unie pro základní práva (dříve EUMC), Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

            Předseda

         Martin SCHULZ

            Generální tajemník

         Klaus WELLE

      (1)  Úř. věst. C 365, 13.12.2013, s. 245.

      (2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1545 ze dne 13. září 2017, kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 (Text s významem pro EHP. )

text:
               15.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 237/1

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/1545
   ze dne 13. září 2017,
   kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 167 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   po konzultaci s Výborem regionů,
   v souladu s řádným legislativním postupem (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Cílem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU (2) je zabezpečit a podpořit bohatost a rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru, a podpořit tak vzájemné porozumění a mezikulturní dialog a zdůraznit společné kulturní dědictví. Cílem uvedeného rozhodnutí je rovněž podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, což může zahrnovat i jejich přilehlé oblasti, v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami, a to s cílem podpořit inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst.

               (2)

               Evropská hlavní města kultury zásadním způsobem přispívají k šíření hodnot Unie.

               (3)

               Je třeba dále podporovat sdílení informací mezi městy, která titul Evropského hlavního města kultury nesla v minulosti, a současnými i budoucími hlavními městy kultury s cílem posílit výměnu zkušeností a osvědčených postupů.

               (4)

               Rozhodnutí č. 445/2014/EU stanoví, že přístup k akci Unie „Evropské hlavní město kultury“ (dále jen „akce“) mají pouze města z členského státu, z kandidátské země nebo potenciálního kandidáta, nebo, za podmínek stanovených v uvedeném rozhodnutí, ze země, která přistupuje k Unii.

               (5)

               V zájmu posílení kulturních vazeb mezi zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (3) (dále jen „země ESVO EHP“), a Unií by měla být akce podle uvedené dohody za určitých podmínek otevřená rovněž pro města z těchto zemí.

               (6)

               V období, na které se vztahuje rozhodnutí č. 445/2014/EU, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech, které jsou do akce zapojeny, mělo být městům ze zemí ESVO EHP umožněno zúčastnit se pouze jednoho výběrového řízení o titul. Z důvodu spravedlivého přístupu k členským státům by každá země ESVO EHP měla mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou, jako je tomu v případě kandidátských zemí nebo potenciálních kandidátů.

               (7)

               Jelikož výzvy k podávání přihlášek je nutné zveřejnit alespoň šest let před rokem platnosti titulu, kandidátská země, potenciální kandidát nebo země ESVO EHP by se měly stát držitelem titulu „Evropské hlavní město kultury“ v roce 2028 namísto v roce 2027, aby tyto země mohly vyjednat svou účast v programu Unie na podporu kultury, který bude následovat po programu Kreativní Evropa v období 2021 až 2027.

               (8)

               Rozhodnutí č. 445/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí č. 445/2014/EU se mění takto:

               1)

               Článek 3 se mění takto:

                           a)

                           odstavec 2 se nahrazuje tímto:
                           „2.   Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
                           Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v zemi Evropského sdružení volného obchodu, která je stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „země ESVO EHP“) nebo v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistupuje k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.“;

                           b)

                           odstavec 4 se nahrazuje tímto:
                           „4.   V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného podle časového rozvrhu uvedeného v příloze se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v zemích ESVO EHP a v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
                           Města v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
                           Každá země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát se může během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.“.

               2)

               Článek 10 se mění takto:

                           a)

                           název se nahrazuje tímto:
                           „Předběžný výběr a výběr v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech“;

                           b)

                           odstavec 1 se nahrazuje tímto:
                           „1.   Za organizaci výběrového řízení mezi městy v zemích ESVO EHP, kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.“;

                           c)

                           v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
                           „6.   Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné země ESVO EHP, kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.“.

               3)

               V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   V případě zemí ESVO EHP, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.“.

               4)

               Článek 13 se mění takto:

                           a)

                           v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                           „Členský stát, země ESVO EHP nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tato zasedání jmenovat pozorovatele.“;

                           b)

                           v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                           „Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jmenovaným městům a jejich členským státům a rovněž jmenovaným městům a příslušné zemi ESVO EHP, kandidátské zemi či potenciálnímu kandidátovi.“.

               5)

               Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 13. září 2017.

            Za Evropský parlament

            předseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            předseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. června 2017 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 17. července 2017.

      (2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU ze dne 16. dubna 2014 o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 132, 3.5.2014, s. 1).

      (3)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

      PŘÍLOHA

         „ČASOVÝ ROZVRH

                  2020

                  Chorvatsko

                  Irsko

                  2021

                  Rumunsko

                  Řecko

                  Kandidátská země nebo potenciální kandidát

                  2022

                  Litva

                  Lucembursko

                  2023

                  Maďarsko

                  Spojené království

                  2024

                  Estonsko

                  Rakousko

                  Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát (1)

                  2025

                  Slovinsko

                  Německo

                  2026

                  Slovensko

                  Finsko

                  2027

                  Lotyšsko

                  Portugalsko

                  2028

                  Česká republika

                  Francie

                  Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

                  2029

                  Polsko

                  Švédsko

                  2030

                  Kypr

                  Belgie

                  Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

                  2031

                  Malta

                  Španělsko

                  2032

                  Bulharsko

                  Dánsko

                  2033

                  Nizozemsko

                  Itálie

                  Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

         (1)  Za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost dříve, než musí být zveřejněna výzva k podávání přihlášek do výběrového řízení pro rok 2024, tedy šest let před rokem platnosti titulu.“


title: Rozhodnutí Rady ze dne 25. února 1991 o zřízení Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance

text:
Důležité právní upozornění

|

31991D0115

Úřední věstník L 059 , 06/03/1991 S. 0019 - 0020 Finské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0064  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0064

		Rozhodnutí Radyze dne 25. února 1991o zřízení Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance(91/115/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na návrh rozhodnutí předložený Komisí [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že rozhodnutí Rady 90/141/EHS ze dne 12. března 1990 o dosažení postupného sbližování hospodářských politik a výkonnosti v průběhu první etapy hospodářské a měnové unie [4] stanoví potřebu dostupnosti sladěných ukazatelů, zejména v oblastech měnové, finanční a v oblasti platební bilance;vzhledem k tomu, že rozhodnutí Rady 90/142/EHS ze dne 12. března 1990, kterým se mění rozhodnutí 64/300/EHS o spolupráci mezi centrálními bankami členských států Evropského hospodářského společenství [5], je obzvláště zaměřeno na rozšíření koordinace měnové politiky, které se zejména musí zakládat na společných ukazatelích pro dohled;vzhledem k tomu, že je proto zapotřebí sestavit jako součást víceletého statistického programu Komise víceletý plán práce v oblasti měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance;vzhledem k tomu, že rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom [6] zřídila Rada Výbor pro statistické programy Evropských společenství, složený ze zástupců statistických institucí členských států, aby byla zajištěna úzká spolupráce mezi členskými státy a Komisí při vypracování statistického programu;vzhledem k tomu, že v členských státech sestavují měnové a bankovní statistiky centrální banky a finanční statistiky a statistiky platební bilance sestavují různé instituce, zejména centrální banky;vzhledem k tomu, že v současné době neexistuje žádný orgán, který by zajišťoval úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí v oblastech měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance, ve kterém by byly zastoupeny hlavní příslušné vnitrostátní instituce;vzhledem k tomu, že k dosažení takové spolupráce je nutné, zejména s ohledem na vytvoření hospodářské a měnové unie, zřídit výbor složený ze zástupců těchto institucí, pověřený pomocí Komisi při sestavování a provádění víceletého plánu práce týkajícího se měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance;vzhledem k tomu, že s ohledem na zvláštní úlohu, kterou v členských státech zastávají zmíněné instituce, je vhodné svěřit výboru volbu předsedy;vzhledem k tomu, že existuje ze statistického hlediska úzká vzájemná závislost mezi oblastmi měnovou, finanční a oblastí platební bilance na jedné straně a některými jinými oblastmi hospodářské statistiky na straně druhé;vzhledem k tomu, že zvýšená poptávka členských států a orgánů Společenství po zkvalitněných statistických informacích vyžaduje zintenzivnění spolupráce mezi uživateli a poskytovateli měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance;vzhledem k tomu, že v rámci vytváření hospodářské a měnové unie je třeba prošetřit, zda budou úkoly výboru naplňovat potřeby budoucího evropského systému centrálních bank,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřizuje se Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (dále jen "výbor").Článek 2Výbor je Komisi nápomocen při sestavování a provádění víceletého plánu práce, týkající se měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance. Jeho úkolem je zejména podávat stanoviska k vývoji a koordinaci měnové a finanční statistiky a statistiky platební bilance, která jsou požadována v rámci politik prováděných Radou, Komisí a různými výbory, které jim jsou nápomocny.Výbor může být požádán o podání stanoviska k souvislostem mezi měnovou a finanční statistikou a statistikou platební bilance na straně jedné a některými jinými hospodářskými statistikami na straně druhé, obzvláště těmi, na kterých jsou založeny národní účty. Práce výboru bude koordinována s prací Výboru pro statistické programy.Článek 3Komise z vlastního podnětu a případně na žádost Rady nebo některého z pomocných výborů konzultuje s výborema) sestavení víceletých programů Společenství pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance,b) opatření, která Komise zamýšlí učinit k dosažení cílů uvedených ve víceletých programech pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance, a související prostředky a harmonogramy,c) jakékoliv jiné otázky, zejména metodologické, vyplývající ze sestavení nebo provádění statistického programu v dotyčných oblastech.Výbor může z vlastního podnětu podávat stanoviska k jakékoliv otázce týkající se sestavení nebo provádění statistických programů v oblasti měnové, finanční, nebo platební bilance.Článek 4Výbor se skládá z jednoho, dvou či tří zástupců za každý členský stát, kteří pocházejí z hlavních institucí zabývajících se měnovou a finanční statistikou a statistikou platební bilance, a ze tří zástupců Komise.Zasedání výboru se mohou jako pozorovatelé dále účastnit zástupce Výboru guvernérů centrálních bank Společenství a zástupce Měnového výboru.Na základě rozhodnutí výboru se jeho zasedání mohou účastnit zástupci jiných organizací, jakož i všechny osoby schopné přispět k rozpravě.Článek 5Výbor si zvolí předsedu prostou většinou hlasů členských států. Funkce sekretariátu výboru zajišťuje Komise.Článek 6Výbor přijme svůj jednací řád.V Bruselu dne 25. února 1991.Za RadupředsedaJ.-C. Juncker[1] Úř. věst. C 212, 25.8.1990, s. 5.[2] Úř. věst. C 324, 24. 12. 1990.[3] Úř. věst. C 31, 6.2.1991, s. 22.[4] Úř. věst. L 78, 24.3.1990, s. 23.[5] Úř. věst. L 78, 24.3.1990, s. 25.[6] Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.--------------------------------------------------


title: 2005/616/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 17. srpna 2005 o sledování a hodnocení situace v oblasti ochrany práv pracovníků v Bělorusku za účelem dočasného odstranění obchodních preferencí

text:
               18.8.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 213/16

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 17. srpna 2005
   o sledování a hodnocení situace v oblasti ochrany práv pracovníků v Bělorusku za účelem dočasného odstranění obchodních preferencí
   (2005/616/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 (1), a zejména na články 26 a 29 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Celní preference udělené podle nařízení (ES) č. 2501/2001 mohou být dočasně odňaty, ať již úplně nebo částečně, je-li vážně a soustavně porušována svoboda sdružování a právo na kolektivní vyjednávání, jak jsou definovány v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP).

               (2)

               Podle nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 se na Běloruskou republiku (dále jen „Bělorusko“) vztahují všeobecné celní preference.

               (3)

               Dne 29. ledna 2003 Komise obdržela informace od Mezinárodní konfederace nezávislých odborů (ICFTU), Evropské odborové konfederace (ETUC) a Světové konfederace práce (WCL), že v Bělorusku dochází k údajnému soustavnému a vážnému porušování svobody sdružování, která je definována v úmluvách Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) č. 87 a 98.

               (4)

               Jelikož byly předložené informace dostatečné pro zahájení šetření, Komise určila svým rozhodnutím ze dne 29. prosince 2003 (2), že je třeba šetření zahájit.

               (5)

               Do šetření se zapojily běloruské úřady. Písemné a ústní výpovědi, které Komise během šetření shromáždila, potvrzují dříve předložená obvinění. Bělorusko porušuje úmluvu MOP č. 87 o svobodě sdružování v mnoha zásadních bodech tím, že brání právu svobodně zakládat odborové organizace, právu se organizovat, právu na svobodnou volbu odborové organizace a těmto organizacím brání získávat právní subjektivitu. Bělorusko brání odborovým organizacím ve fungování a v získávání finanční podpory od mezinárodních sesterských organizací a prosazuje jejich rozpuštění nebo pozastavení jejich činnosti. Diskriminací odborů běloruská vláda též porušuje Úmluvu 98 z roku 1949 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat.

               (6)

               Z dostupných informací lze tedy usoudit, že porušování práv jsou vážná a soustavná, což jsou dostatečné důvody k tomu, aby byl Bělorusku odejmut přístup k systému všeobecných preferencí. Zpráva o závěrech šetření byla předána Výboru pro všeobecné preference.

               (7)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti, bude Komise sledovat a hodnotit situaci v oblasti ochrany práv pracovníků v Bělorusku po dobu šesti měsíců. Po uplynutí této doby má Komise v úmyslu předložit Radě návrh na dočasné odstranění obchodních preferencí, pokud se do té doby Bělorusko nezaváže přijmout nutná opatření, aby během osmi měsíců vyhovělo zásadám uvedeným v deklaraci MOP o základních principech a právech v práci z roku 1998.

               (8)

               Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro všeobecné preference,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   1.   Komise bude šest měsíců od zveřejnění oznámení o období sledování a hodnocení v Úředním věstníku Evropské unie sledovat a hodnotit situaci v Bělorusku s ohledem na úmluvy MOP č. 87 a 98.
   2.   V tomto oznámení bude Komise apelovat na Bělorusko, aby se zavázalo před koncem šestiměsíční lhůty přijmout nutná opatření a během osmi měsíců vyhovělo zásadám uvedeným v deklaraci MOP o základních principech a právech v práci z roku 1998, jak jsou vyjádřeny v dvanácti doporučeních zprávy komise ILO pro šetření z července 2004.
   3.   Pokud se Bělorusko k zmíněnému nezaváže, má Komise po uplynutí šestiměsíční lhůty uvedené v odstavci 1 v úmyslu předložit Radě návrh na dočasné odnětí obchodních preferencí udělených podle nařízení Rady (ES) č. 2501/2001.

      V Bruselu dne 17. srpna 2005.

            Za Komisi

         Peter MANDELSON

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 346, 31.12.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 980/2005 (Úř. věst. L 169, 30.6.2005, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 90.


title: Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/15/2009 ze dne 11. listopadu 2009 o jmenování velitele sil Evropské unie pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině

text:
               14.11.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 299/17

      ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU BiH/15/2009
   ze dne 11. listopadu 2009
   o jmenování velitele sil Evropské unie pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině
   (2009/836/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání dalších rozhodnutí o jmenování velitele sil EU.

               (2)

               Dne 21. listopadu 2008 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí BiH/14/2008 (2), kterým jmenoval velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině generálmajora Stefana CASTAGNOTTA.

               (3)

               Velitel operace EU doporučil, aby byl novým velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině jmenován generálmajor Bernhard BAIR.

               (4)

               Vojenský výbor EU toto doporučení podpořil.

               (5)

               V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Evropské unie, které mají vliv na obranu.

               (6)

               Evropská rada na zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

         ROZHODL TAKTO:
   Článek 1
   Velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině je jmenován generálmajor Bernhard BAIR.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 4. prosince 2009.

      V Bruselu dne 11. listopadu 2009.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         O. SKOOG

      (1)  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

      (2)  Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 80.


title: 2007/490/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 5. června 2007 , kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu

text:
               13.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 183/23

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 5. června 2007,
   kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/89/ES o existenci nadměrného schodku v Německu
   (2007/490/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutím Rady 2003/89/ES (1) bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Německu existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že schodek veřejných rozpočtů v roce 2002 činil 3,7 % HDP, což výrazně přesahuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco celkový hrubý veřejný dluh činil podle očekávání 60,9 % HDP, což je mírně nad referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

               (2)

               Dne 21. ledna 2003 vydala Rada v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (2) doporučení určené Německu, aby co nejrychleji, avšak nejpozději do konce roku 2004, nadměrný schodek odstranilo. Doporučení bylo zveřejněno. S ohledem na specifické okolnosti, které vyplynuly ze závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003, a na rozsudek Soudního dvora ze dne 13. července 2004 (3) by příslušným konečným termínem pro nápravu nadměrného schodku měl být rok 2005.

               (3)

               Podle Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě, poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných rozpočtů a veřejného dluhu a dalších souvisejících proměnných dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 4 nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4).

               (4)

               Z údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) na základě předběžného oznámení Německa z února roku 2006 vyplývá, že nadměrný schodek nebyl do roku 2005 napraven. Dne 14. března 2006 Rada v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 přijala na základě doporučení Komise okamžitě rozhodnutí podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy, ve kterém vyzvala Německo, aby přijalo opatření ke snížení schodku, jež jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku, a to co nejdříve, avšak nejpozději do roku 2007 (5). Konkrétně Rada rozhodla, že má Německo v letech 2006 a 2007 zajistit souhrnné zlepšení svého cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření nejméně o jeden procentní bod.

               (5)

               V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, dojde-li podle názoru Rady v dotyčném členském státě k nápravě nadměrného schodku.

               (6)

               Na základě údajů poskytnutých Komisí (Eurostat) podle čl. 8g odst. 1 nařízení (ES) č. 3605/93 po oznámení údajů Německem před 1. dubna 2007 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 jsou oprávněné následující závěry:

                           —

                           schodek veřejných rozpočtů se po zvýšení z 3,7 % HDP v roce 2002 na 4,0 % HDP v roce 2003 snížil v roce 2004 na 3,7 % HDP, v roce 2005 na 3,2 % HDP a konečně v roce 2006 na 1,7 % HDP. To je méně než cíl 3,3 % HDP stanovený v aktualizovaném programu stability z února roku 2006 a mnohem méně než referenční hodnota 3 % HDP, a to jeden rok před konečným termínem stanoveným Radou,

                           —

                           v předchozích letech příznivých cyklických podmínek Německo nevytvořilo dostatečný rozpočtový prostor pro přizpůsobení se pokračujícímu období pomalého růstu v letech 2002 až 2005 s průměrným reálným růstem HDP ve výši 0,5 % ročně. Rozpočet dále zatížila řada daňových škrtů prováděných do roku 2005, zatímco vyrovnávací opatření na straně výdajů byla provedena teprve s určitým zpožděním. Konsolidační opatření zahrnovala omezení mezd ve veřejném sektoru doprovázené snížením počtů zaměstnanců, reformu systému veřejného zdravotnictví v roce 2004, snížení dotací a veřejných investic a rovněž skutečnost, že nízký růst mezd v soukromém sektoru ztlumil výdaje související s důchody. V roce 2006 přinesly dále přímé daně, zejména daně spojené se zisky, větší výnosy, než se podle hospodářského vývoje předpokládalo. Cyklicky očištěné saldo se od roku 2002 zlepšovalo, a to bez využití významných jednorázových opatření. Konkrétně v roce 2006 se odhadované strukturální saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření v poměru k HDP zlepšilo téměř o jeden procentní bod,

                           —

                           v roce 2007 se podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 očekává, že se schodek dále sníží na 0,6 % HDP, a to na základě pokračujícího vysokého růstu HDP, a zejména v důsledku zvýšení standardní sazby DPH z 16 % na 19 % od ledna roku 2007. Žádná jednorázová opatření se nepředpokládají. V oznámení z jara 2007 německé orgány odhadovaly schodek v roce 2007 ve výši 1,2 % HDP. Útvary Komise mimoto v roce 2007 předpokládají zlepšení strukturálního salda v poměru k HDP o 0,75 procentního bodu. Zdá se proto, že Německo doporučeného souhrnného zlepšení strukturálního salda v letech 2006 a 2007 nejméně o jeden procentní bod dosáhlo. V roce 2008 se podle jarní prognózy očekává za předpokladu neměnné politiky další snížení schodku na 0,3 % HDP. To naznačuje, že se schodek snížil pod prahovou hodnotu ve výši 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem. Za předpokladu neměnné politiky se strukturální schodek v roce 2008 sníží pouze minimálně. To je třeba posuzovat na základě nutnosti dosáhnout pokroku směrem k střednědobému cíli stavu rozpočtu, což je v případě Německa vyvážený rozpočet ve strukturálním vyjádření,

                           —

                           po zvýšení z 60,3 % HDP v roce 2002 na nejvyšší hodnotu 67,9 % HDP v roce 2005 se míra zadlužení v roce 2006 ustálila a podle prognózy útvarů Komise z jara 2007 se očekává, že se v roce 2007 sníží na 65,4 % HDP a do roku 2008 na přibližně 63,5 % za předpokladu neměnné politiky, takže se přiblíží referenční hodnotě rychleji, než se v nejnovějším aktualizovaném programu stability předpokládalo.

               (7)

               Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Německu napraven, a rozhodnutí 2003/89/ES by proto mělo být zrušeno,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Německu byl napraven.
   Článek 2
   Rozhodnutí 2003/89/ES se zrušuje.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

      V Lucemburku dne 5. června 2007.

            Za Radu

            předseda

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  Úř. věst. L 34, 11.2.2003, s. 16.

      (2)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1056/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 5).

      (3)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Komise v. Rada, C-27/04, Sb. rozh. 2004, s. I-6649.

      (4)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).

      (5)  Rozhodnutí Rady 2006/344/ES (Úř. věst. L 126, 13.5.2006, s. 20).


title: Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o používání informačních technologií pro celní účely

text:
               10.12.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 323/20

      ROZHODNUTÍ RADY 2009/917/SVV
   ze dne 30. listopadu 2009
   o používání informačních technologií pro celní účely
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
   s ohledem na podnět Francouzské republiky,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Úkolem celních správ a dalších příslušných orgánů na vnějších hranicích Společenství a na jeho území je předcházet porušování nejen předpisů Společenství, ale i vnitrostátních právních předpisů, a jejich porušení vyšetřovat a stíhat.

               (2)

               Pokračující nárůst různých druhů nedovoleného obchodování představuje vážnou hrozbu pro veřejné zdraví, veřejnou mravnost a veřejnou bezpečnost.

               (3)

               Je nezbytné posílit spolupráci mezi celními správami stanovením postupů, které jim umožní jednat společně a vyměňovat si osobní i jiné údaje týkající se nedovoleného obchodování s využitím nových technologií správy a přenosu tohoto druhu informací, s přihlédnutím k rámcovému rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (2) a k zásadám uvedeným v doporučení Výboru ministrů Rady Evropy č. R (87) 15 ze dne 17. září 1987 upravujícím používání osobních údajů v policejním sektoru (dále jen „doporučení č. R (87) 15“).

               (4)

               Rovněž je nezbytné posílit doplňkovost s činnostmi v rámci spolupráce s Evropským policejním úřadem (Europolem) a s Evropskou jednotkou pro soudní spolupráci (Eurojustem) tím, že se těmto subjektům umožní přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému včetně identifikační databáze celních spisů, aby mohly plnit úkoly v rámci svého mandátu.

               (5)

               Pasivní přístup do celního informačního systému by měl Europolu umožnit srovnávat informace získané jinými prostředky s informacemi dostupnými v těchto databázích, zjišťovat nové souvislosti, jež dosud nebylo možno odhalit, a vypracovávat díky tomu komplexnější analýzy. Pasivní přístup do identifikační databáze celních spisů by měl Europolu umožnit odhalovat jemu dosud neznámé spojitosti mezi případy, jež jsou předmětem vyšetřování trestné činnosti v Evropské unii i mimo ni.

               (6)

               Pasivní přístup do celního informačního systému by měl Eurojustu umožnit získávat bezprostřední informace nezbytné pro přesný počáteční přehled, díky němuž je možno určit a překonat právní překážky a dosáhnout lepších výsledků stíhání. Pasivní přístup do identifikační databáze celních spisů by měl Eurojustu umožnit získávat informace o probíhajících i uzavřených vyšetřování v různých členských státech, a posilovat tak podporu poskytovanou justičním orgánům v členských státech.

               (7)

               Jelikož celní správy musí při své každodenní práci uplatňovat jak předpisy Společenství, tak i jiné předpisy, je nezbytné zajistit, aby se ustanovení o vzájemné pomoci a správní spolupráci vyvíjela souběžně. Měla by se tedy zohlednit ustanovení týkající se celního informačního systému a identifikační databáze celních spisů obsažená v nařízení (ES) č. 766/2008 (3).

               (8)

               Členské státy si jsou vědomy výhody, kterou bude plné využití identifikační databáze celních spisů představovat pro koordinaci a posilování boje proti přeshraniční trestné činnosti, a proto se zavazují zanášet do této databáze příslušné údaje v co nejvyšší míře.

               (9)

               Zkušenosti získané od vstupu Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely ze dne 26. července 1995 (dále jen „úmluva SID“) (4) v platnost ukazují, že využívání celního informačního systému pouze za účelem pozorování a zpravodajství, utajeného sledování nebo zvláštních kontrol neumožňuje plně dosáhnout cíle systému, kterým je napomáhat předcházení závažnému porušování vnitrostátních právních předpisů a jeho vyšetřování a stíhání.

               (10)

               Strategická analýza by měla odpovědným osobám na nejvyšší úrovni napomoci vymezit projekty, cíle a politiky boje proti podvodům, plánovat činnosti a využívat zdrojů potřebných k dosažení operativních cílů.

               (11)

               Operativní analýza činností, prostředků a záměrů určitých osob nebo podniků, které nedodržují vnitrostátní právní předpisy nebo u kterých se jeví, že je nedodržují, by měla celním orgánům napomoci přijmout vhodná opatření v konkrétních případech, aby byly dosaženy cíle v oblasti boje proti podvodům.

               (12)

               Úmluva SID by proto měla být nahrazena.

               (13)

               Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie.

               (14)

               Toto rozhodnutí nebrání členským státům v použití jejich ústavních pravidel upravujících přístup veřejnosti k úředním dokumentům,

         ROZHODLA TAKTO:
   KAPITOLA I

      VYTVOŘENÍ INFORMAČNÍHO SYSTÉMU

   Článek 1
   1.   Zřizuje se společný automatizovaný informační systém pro celní účely (dále jen „celní informační systém“ nebo „systém“).
   2.   Účelem celního informačního systému podle tohoto rozhodnutí je napomáhat předcházení závažným porušením vnitrostátních právních předpisů a jejich vyšetřování a stíhání prostřednictvím rychlejšího zpřístupňování údajů, které posílí účinnosti postupů spolupráce a kontroly celních správ členských států.
   KAPITOLA II

      DEFINICE

   Článek 2
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí

               1)

               „vnitrostátními právními předpisy“ právní a správní předpisy členského státu, jejichž uplatňování je zcela nebo zčásti v působnosti celní správy tohoto členského státu, pokud jde

                           a)

                           o pohyb zboží, na něž se vztahují opatření o zákazu, omezení nebo kontrole, zejména opatření uvedená v článcích 30 a 296 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“);

                           b)

                           o opatření na kontrolu pohybu hotovosti uvnitř Společenství, jsou-li taková opatření přijata v souladu s článkem 58 Smlouvy o ES;

                           c)

                           o převod, přeměnu, zatajení nebo maskování majetku nebo výnosů, které byly přímo či nepřímo získány z mezinárodního nedovoleného obchodu s drogami nebo porušením

                                       i)

                                       právních nebo správních předpisů některého členského státu, jejichž uplatňování spadá výlučně nebo částečně do působnosti celní správy tohoto členského státu, pokud jde o přeshraniční pohyb zboží, na něž se vztahují opatření o zákazu, omezení nebo kontrole, zejména opatření uvedená v článcích 30 a 296 Smlouvy o ES, jakož i o neharmonizované spotřební daně,

                                       ii)

                                       jakýchkoli právních předpisů Společenství a souvisejících prováděcích předpisů, které upravují dovoz, vývoz, tranzit a přítomnost zboží obchodovaného mezi členskými státy a třetími zeměmi, jakož i mezi členskými státy v případě zboží, které nemá status zboží Společenství ve smyslu článku 23 Smlouvy o ES, nebo zboží, které je předmětem dodatečných kontrol nebo šetření za účelem stanovení, zda má status zboží Společenství,

                                       iii)

                                       jakýchkoli právních předpisů přijatých na úrovni Společenství v rámci společné zemědělské politiky a zvláštních právních předpisů přijatých s ohledem na zboží pocházející ze zpracování zemědělských produktů nebo

                                       iv)

                                       jakýchkoli právních předpisů přijatých na úrovni Společenství týkajících se harmonizovaných spotřebních daní a daně z přidané hodnoty při dovozu, jakož i vnitrostátních právních předpisů je provádějícím nebo uplatňovaným v této souvislosti;

               2)

               „osobními údaji“ veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě (subjekt údajů); identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, která může být identifikována, přímo či nepřímo, zejména s odkazem na identifikační číslo nebo na jeden či více zvláštních prvků její fyzické, fyziologické, psychické, ekonomické, kulturní nebo sociální identity;

               3)

               „zadávajícím členským státem“ členský stát, který zadává údaje do celního informačního systému;

               4)

               „operativní analýzou“ analýza operací, které jsou nebo se jeví být v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, spočívající v provádění těchto kroků:

                           a)

                           sběr informací, včetně osobních údajů;

                           b)

                           vyhodnocení důvěryhodnosti informačního zdroje a informací samotných;

                           c)

                           šetření, metodické zjišťování a výklad vztahů mezi těmito informacemi navzájem nebo mezi těmito informacemi a jinými důležitými údaji;

                           d)

                           formulace zjištění, hypotéz nebo doporučení, které mohou příslušné orgány přímo využít jako informace o riziku za účelem předcházení jiným operacím, které jsou v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, a za účelem jejich odhalování nebo k přesné identifikaci osob nebo podniků zapojených do těchto operací;

               5)

               „strategickou analýzou“ šetření a zjišťování obecných tendencí, pokud jde o porušování vnitrostátních právních předpisů, vyhodnocováním hrozeb, rozsahu a dopadu určitých forem operací, které jsou v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, a to za účelem určení priorit, lepšího pochopení jevu nebo nebezpečí, změny zaměření postupů předcházení podvodům a jejich odhalování a změny organizační struktury. Pro účely strategické analýzy lze použít pouze data, z nichž byly odstraněny osobní údaje.

         KAPITOLA III

      PROVOZ A POUŽÍVÁNÍ CELNÍHO INFORMAČNÍHO SYSTÉMU

   Článek 3
   1.   Celní informační systém je tvořen centrální databází přístupnou prostřednictvím terminálů umístěných v každém členském státě. Obsahuje výlučně údaje nezbytné k plnění jeho cíle uvedeného v čl. 1 odst. 2, včetně osobních údajů, v těchto kategoriích:

               a)

               zboží;

               b)

               dopravní prostředky;

               c)

               podniky;

               d)

               osoby;

               e)

               tendence podvodů;

               f)

               dostupnost odborných znalostí;

               g)

               zajištěné, zabrané nebo propadlé zboží;

               h)

               zajištěná, zabraná nebo propadlá hotovost.

         2.   Komise zajišťuje technický provoz infrastruktury celního informačního systému v souladu s pravidly stanovenými v prováděcích pravidlech přijatých Radou.
   Komise podává zprávu o řízení výboru uvedenému v článku 27.
   3.   Komise sdělí zmíněnému výboru praktická opatření, která přijme pro technický provoz.
   Článek 4
   1.   Členské státy rozhodují o položkách, které mají být zadány do celního informačního systému pro každou kategorii uvedenou v čl. 3 odst. 1, v míře nezbytné k dosažení cíle systému. Položky osobních údajů nesmějí být v žádném případě obsaženy v kategorii uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. e).
   2.   V případě kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) až d) se informace osobní povahy zadané do systému omezí na

               a)

               příjmení, rodné příjmení, křestní jména, dřívější příjmení a pseudonymy;

               b)

               datum a místo narození;

               c)

               státní příslušnost;

               d)

               pohlaví;

               e)

               číslo, místo a datum vydání dokladů totožnosti (pas, občanský průkaz, řidičský průkaz);

               f)

               adresu;

               g)

               zvláštní objektivní a trvalá tělesná znamení;

               h)

               důvod pro zadání údajů;

               i)

               navrhovaná opatření;

               j)

               výstražný kód upozorňující na předchozí zkušenosti týkající se ozbrojení, násilí nebo útěku;

               k)

               registrační značku dopravního prostředku.

         3.   V případě kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. f) se informace osobní povahy zadané do systému omezí na příjmení a křestní jména odborníků.
   4.   V případě kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. g) a h) se informace osobní povahy zadané do systému omezí na

               a)

               příjmení, rodné příjmení, křestní jména, dřívější příjmení a pseudonymy;

               b)

               datum a místo narození;

               c)

               státní příslušnost;

               d)

               pohlaví;

               e)

               adresu.

         5.   Do celního informačního systému se v žádném případě nezadávají osobní údaje uvedené v článku 6 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
   Článek 5
   1.   Údaje kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) až g) se do celního informačního systému zadávají pouze pro účely pozorování a zpravodajství, skrytého sledování, zvláštních kontrol a strategické nebo operativní analýzy.
   Údaje kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. h) se do celního informačního systému zadávají pouze pro účely strategické nebo operativní analýzy.
   2.   Pro účely akcí podle odstavce 1 lze do celního informačního systému zadat osobní údaje kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 pouze tehdy, pokud existují skutečné poznatky, zejména na základě předchozí nezákonné činnosti, že daná osoba spáchala, páchá nebo spáchá závažná porušení vnitrostátních právních předpisů.
   Článek 6
   1.   Jsou-li prováděny činnosti uvedené v čl. 5 odst. 1, mohou být zcela nebo zčásti shromážděny a předány zadávajícímu členském státu tyto informace:

               i)

               skutečnost, že dotyčné zboží, dopravní prostředky, podnik nebo osoba byly nalezeny,

               ii)

               místo, čas a důvod kontroly,

               iii)

               trasa a cíl cesty,

               iv)

               osoby doprovázející danou osobu nebo uživatelé použitých dopravních prostředků,

               v)

               použité dopravní prostředky,

               vi)

               převážené předměty,

               vii)

               okolnosti, za kterých byly zboží, dopravní prostředky, podnik nebo osoba nalezeny.

         V případě, že jsou tyto informace shromážděny během skrytého sledování, je třeba učinit opatření, aby bylo zajištěno, že tajnost sledování nebude ohrožena.
   2.   V rámci zvláštních kontrol uvedených v čl. 5 odst. 1 mohou být osoby, dopravní prostředky a předměty prohledávány v přípustné míře a v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, v němž se prohlídka uskutečňuje. Pokud právní předpisy členského státu neumožňují zvláštní kontroly, daný členský stát je automaticky změní na pozorování a zpravodajství nebo skryté sledování.
   Článek 7
   1.   Přímý přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému je vyhrazen výlučně vnitrostátním orgánům určeným každým členským státem. Vnitrostátní orgány jsou celní správy, ale mohou jimi být i jiné orgány příslušné podle právních předpisů a postupů daného členského státu jednat za účelem dosažení cíle uvedeného v čl. 1 odst. 2.
   2.   Každý členský stát zašle ostatním členským státům a výboru uvedenému v článku 27 seznam svých příslušných orgánů určených v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, které mají přímý přístup do celního informačního systému, a pro každý orgán uvede, ke kterým údajům může mít přístup a za jakými účely.
   3.   Odchylně od odstavců 1 a 2 může Rada jednomyslným rozhodnout o povolení přístupu do celního informačního systému mezinárodním nebo regionálním organizacím. Při rozhodování Rada přihlíží k veškerým stávajícím dvoustranným ujednáním a k veškerým stanoviskům společného kontrolního orgánu uvedeného v článku 25 k přiměřenosti opatření na ochranu údajů.
   Článek 8
   1.   Členské státy, Europol a Eurojust mohou využívat údaje získané z celního informačního systému pouze k dosažení cíle uvedeného v čl. 1 odst. 2. Mohou je však využívat pro správní nebo jiné účely s předchozím souhlasem členského státu, který údaje do systému zadal, a za podmínek jím uložených. Jiné využití musí být v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, který je zamýšlí využívat v souladu s čl. 3 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV, a mělo by se při něm přihlédnout k zásadě 5.2.i doporučení č. R (87) 15.
   2.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 4 tohoto článku, čl. 7 odst. 3 a články 11 a 12, mohou údaje získané z celního informačního systému využívat pouze vnitrostátní orgány každého členského státu určené dotyčným členským státem, příslušné v souladu s právními předpisy a postupy tohoto členského státu jednat za účelem dosažení cíle uvedeného v čl. 1 odst. 2.
   3.   Každý členský stát zašle všem ostatním členským státům a výboru uvedenému v článku 27 seznam příslušných orgánů, které určí v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
   4.   Údaje získané z celního informačního systému mohou být s předchozím souhlasem členského státu, který je zadal do systému, a za podmínek jím uložených sděleny vnitrostátním orgánům jiným než těm, které jsou určeny podle odstavce 2 tohoto článku, třetím zemím a mezinárodním nebo regionálním organizacím, které je zamýšlejí využít. Každý členský stát přijme zvláštní opatření k zajištění bezpečnosti těchto údajů, když jsou předávány útvarům mimo jeho území. Podrobný popis těchto opatření se předává společnému kontrolnímu orgánu uvedenému v článku 25.
   Článek 9
   1.   Na zadávání údajů do celního informačního systému se vztahují právní předpisy a postupy zadávajícího členského státu, pokud toto rozhodnutí nestanoví přísnější ustanovení.
   2.   Na využití údajů získaných z celního informačního systému, včetně provádění některé činnosti podle čl. 5 odst. 1 navržené zadávajícím členským státem, se vztahují právní předpisy a postupy členského státu využívajícího tyto údaje, pokud toto rozhodnutí nestanoví přísnější ustanovení.
   Článek 10
   1.   Každý členský stát určí příslušnou celní správu odpovědnou na vnitrostátní úrovni za celní informační systém.
   2.   Celní správa uvedená v odstavci 1 odpovídá za řádné fungování celního informačního systému na území členského státu a přijímá opatření nezbytná pro zajištění dodržování tohoto rozhodnutí.
   3.   Členské státy si navzájem sdělí název správy uvedené v odstavci 1.
   Článek 11
   1.   Europol má v mezích svého mandátu a za účelem plnění svých úkolů právo na přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému v souladu s článkem 1, články 3 až 6 a články 15 až 19 a právo tyto údaje vyhledávat.
   2.   Pokud vyhledávání provedené Europolem odhalí, že informace zpracovávané Europolem odpovídají záznamu v celním informačním systému, informuje o tom členský stát, který daný záznam pořídil, způsobem stanoveným v rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (5).
   3.   Použití informací získaných vyhledáváním v celním informačním systému podléhá souhlasu členského státu, který údaje do systému zadal. Pokud tento členský stát povoluje použití těchto informací, řídí se nakládání s nimi rozhodnutím 2009/371/SVV. Europol může tyto informace předat třetím zemím a třetím osobám pouze se souhlasem členského státu, který údaje do systému zadal.
   4.   Europol může od dotčeného členského státu v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV požadovat další informace.
   5.   Aniž jsou dotčeny odstavce 3 a 4, nesmí Europol propojit části celního informačního systému, k nimž má přístup, se žádným počítačovým systémem pro sběr a zpracování údajů provozovaných Europolem nebo na jeho pracovištích, ani do takového systému přenést údaje v těchto částech celního informačního systému obsažené, ani stahovat nebo jinak kopírovat jakoukoli část celního informačního systému.
   Europol omezí přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému na řádně oprávněné zaměstnance Europolu.
   Europol umožní společnému kontrolnímu orgánu zřízenému článkem 34 rozhodnutí 2009/371/SVV, aby kontroloval činnost Europolu při výkonu jeho práva na přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému a práva tyto údaje vyhledávat.
   6.   Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení rozhodnutí 2009/371/SVV, která se týkají ochrany údajů a odpovědnosti za neoprávněné nebo nesprávné zpracování takových údajů zaměstnanci Europolu, ani pravomocí společného kontrolního orgánu zřízeného uvedeným rozhodnutím.
   Článek 12
   1.   Národní členové Eurojustu, jejich zástupci, asistenti a výslovně oprávnění zaměstnanci, mají v mezích svého mandátu a za účelem plnění úkolů Eurojustu právo na přístup k údajům obsaženým v celním informačním systému v souladu s článkem 1, články 3 až 6 a články 15 až 19 a právo tyto údaje vyhledávat.
   2.   Pokud vyhledávání provedené národním členem Eurojustu, jeho zástupci, asistenty nebo výslovně oprávněnými zaměstnanci odhalí, že informace zpracovávané Eurojustem odpovídají záznamu v celním informačním systému, informuje o tom tato osoba členský stát, který daný záznam pořídil. Informace získané takovým vyhledáváním mohou být třetím zemím a třetím osobám sděleny pouze se souhlasem členského státu, který daný záznam pořídil.
   3.   Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení rozhodnutí Rady 2009/426/SVV ze dne 16. prosince 2008 o posílení Eurojustu a o změně rozhodnutí 2002/187/SVV o zřízení Evropské jednotky pro justiční spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (6), která se týkají ochrany údajů a odpovědnosti za neoprávněné nebo nesprávné zpracování takových údajů národními členy Eurojustu, jejich zástupci, asistenty a výslovně oprávněnými zaměstnanci, ani pravomocí společného kontrolního orgánu zřízeného uvedeným rozhodnutím.
   4.   Části celního informačního systému, ke kterým mají přístup národní členové Eurojustu, jejich zástupci, asistenti a výslovně oprávnění zaměstnanci, nesmějí být propojeny se žádným počítačovým systémem pro sběr a zpracování údajů provozovaných Eurojustem nebo na jeho pracovištích, do takového systému nesmějí být přeneseny údaje v těchto částech celního informačního systému obsažené a žádná část celního informačního systému nesmí být stažena.
   5.   Přístup k údajům zaneseným do celního informačního systému mají pouze národní členové Eurojustu, jejich zástupci, asistenti a výslovně oprávnění zaměstnanci a nelze jej rozšířit na další zaměstnance Eurojustu.
   KAPITOLA IV

      ZMĚNA ÚDAJŮ

   Článek 13
   1.   Pouze zadávající členský stát má právo měnit, doplňovat, opravovat nebo mazat údaje, které zadal do celního informačního systému.
   2.   Pokud zadávající členský stát zjistí nebo pokud se dozví, že údaje, které zadal, jsou obsahově nesprávné nebo byly zadány nebo jsou uchovávány v rozporu s tímto rozhodnutím, změní je, doplní, opraví nebo vymaže podle potřeby a zpraví o tom ostatní členské státy, Europol a Eurojust.
   3.   Má-li některý z členských států, Europol nebo Eurojust důkaz naznačující, že je určitá údajová položka obsahově nesprávná nebo byla zadána do celního informačního systému nebo v něm je uchovávána v rozporu s tímto rozhodnutím, zpraví o tom co nejdříve zadávající členský stát. Ten dané údaje zkontroluje, a je-li to nezbytné, neprodleně dotyčnou položku opraví nebo vymaže. Zadávající členský stát zpraví ostatní členské státy, Europol a Eurojust o veškerých provedených opravách nebo výmazech.
   4.   Pokud při zadávání údajů do celního informačního systému některý členský stát zjistí, že jeho zpráva je v rozporu s předchozí zprávou z hlediska obsahu nebo navrhovaných opatření, neprodleně o tom zpraví členský stát, který vyhotovil předchozí zprávu. Oba členské státy se poté pokusí věc vyřešit. Nedohodnou-li se, bude zachována první zpráva, avšak ty části nové zprávy, které s ní nejsou v rozporu, budou do systému zadány.
   5.   Pokud soud nebo jiný příslušný orgán v kterémkoli členském státě přijme konečné rozhodnutí o změně, doplnění, opravě nebo výmazu údajů v celním informačním systému, zavazují se členské státy, s výhradou tohoto rozhodnutí, toto rozhodnutí vykonat. V případě rozporu mezi těmito rozhodnutími soudů nebo jiných příslušných orgánů v různých členských státech, včetně rozhodnutí uvedených v čl. 23 odst. 1, která se týkají opravy nebo výmazu, vymaže údaje ze systému členský stát, který je zadal.
   KAPITOLA V

      UCHOVÁVÁNÍ ÚDAJŮ

   Článek 14
   1.   Údaje obsažené v celním informačním systému jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou pro dosažení účelu, pro který byly zadány. Potřebu jejich uchování přezkoumává alespoň jednou ročně zadávající členský stát.
   2.   Zadávající členský stát může při přezkumu rozhodnout o uchování údajů až do dalšího přezkumu, je-li jejich uchování nezbytné pro účely, pro které byly zadány. Aniž jsou dotčeny články 22 a 23, není-li rozhodnuto údaje uchovat, jsou automaticky převedeny do té části celního informační systému, ke které je přístup omezen v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.
   3.   Celní informační systém automaticky informuje zadávající členský stát o zamýšleném převedení údajů v celním informačním systému podle odstavce 2 jeden měsíc předem.
   4.   Údaje převedené podle odstavce 2 tohoto článku jsou po dobu jednoho roku nadále uchovávány v celním informačním systému, jsou však, aniž jsou dotčeny články 22 a 23, přístupny pouze zástupci výboru uvedeného v článku 27 nebo dozorčím orgánům uvedeným v článku 24 a čl. 25 odst. 1. Během tohoto období do nich lze nahlížet pouze pro účely kontroly jejich správnosti a zákonnosti, poté musí být vymazány.
   KAPITOLA VI

      ZŘÍZENÍ IDENTIFIKAČNÍ DATABÁZE CELNÍCH SPISŮ

   Článek 15
   1.   Vedle údajů podle článku 3 obsahuje celní informační systém údaje podle této kapitoly uložené ve zvláštní databázi (dále jen „identifikační databáze celních spisů“). Aniž jsou dotčeny tato kapitola a kapitoly VII a VIII, vztahují se veškerá ustanovení tohoto rozhodnutí rovněž na identifikační databázi celních spisů. Výjimka podle čl. 21 odst. 2 se však nepoužije.
   2.   Účelem identifikační databáze celních spisů je umožnit příslušným orgánům členských států pověřeným celním šetřením, které byly určeny podle článku 7, pokud zahajují vyšetřování nebo vyšetřují jednu či více osob nebo podniků, jakož i Europolu a Eurojustu, aby zjistily, které příslušné orgány ostatních členských států vedou nebo vedly vyšetřování dotčených osob nebo podniků, aby tak na základě informací o existenci vyšetřovacích spisů dosáhly cíle uvedeného v čl. 1 odst. 2.
   3.   Pro účely identifikační databáze celních spisů zašle každý členský stát ostatním členským státům, Europolu, Eurojustu a výboru uvedenému v článku 27 seznam vážných porušení svých vnitrostátních právních předpisů.
   Tento seznam zahrnuje pouze porušení předpisů, za která může být uložen

               a)

               trest odnětí svobody nebo ochranné opatření spojené se zbavením osobní svobody s horní hranicí sazby nejméně dvanácti měsíců nebo

               b)

               peněžitý trest ve výši nejméně 15 000 EUR.

         4.   Pokud členský stát vyhledávající údaje v identifikační databázi celních spisů potřebuje další informace o uloženém vyšetřovacím spise o určité osobě nebo podniku, vyžádá si na základě platných předpisů o vzájemné pomoci pomoc zadávajícího členského státu.
   KAPITOLA VII

      PROVOZ A VYUŽÍVÁNÍ IDENTIFIKAČNÍ DATABÁZE CELNÍCH SPISŮ

   Článek 16
   1.   Údaje z vyšetřovacích spisů se zadávají do identifikační databáze celních spisů výhradně za účely stanovenými v čl. 15 odst. 2. Tyto údaje se omezí na tyto kategorie:

               a)

               osoba nebo podnik, který je nebo byl předmětem vyšetřovacího spisu vedeného příslušným orgánem členského státu a

                           i)

                           který je v souladu s vnitrostátním právem dotyčného členského státu podezřelý, že páchá nebo spáchal jednání vážně porušující vnitrostátní právní předpisy nebo že se takového jednání účastní nebo účastnil,

                           ii)

                           který byl předmětem zjištění, že takové porušení bylo spácháno, nebo

                           iii)

                           jemuž byla uložena správní nebo soudní sankce za takové porušení předpisů;

               b)

               oblast, které se vyšetřovací spis týká;

               c)

               jméno, státní příslušnost a spojení na orgán členského státu zabývající se případem a číslo spisu.

         Údaje uvedené v písmenech a), b) a c) se zanášejí do datového záznamu pro každou osobu nebo podnik zvlášť. Vytváření vzájemných odkazů mezi datovými záznamy je zakázáno.
   2.   Osobní údaje uvedené v odst. 1 písm. a) se omezí na:

               a)

               v případě osob: příjmení, rodné příjmení, křestní jména, dřívější příjmení a pseudonymy, datum a místo narození, státní příslušnost a pohlaví;

               b)

               v případě podniků: obchodní firmu, název podniku používaný při jeho činnosti, adresu, identifikační číslo pro účely DPH a identifikační číslo pro účely spotřební daně.

         3.   Údaje se zadávají na dobu omezenou v souladu s článkem 19.
   Článek 17
   Členský stát není v jednotlivých případech povinen činit záznamy podle článku 16, pokud a dokud by tím byl narušen veřejný pořádek nebo poškozeny jiné zásadní zájmy, zejména pokud by tím byla bezprostředně a závažně ohrožena jeho veřejná bezpečnost, veřejná bezpečnost jiného členského státu nebo veřejná bezpečnost třetí země; nebo pokud jsou ohroženy jiné zásadní zájmy rovnocenného významu; nebo pokud by tyto záznamy mohly vážně poškodit práva fyzických osob nebo nepříznivě ovlivnit probíhající vyšetřování.
   Článek 18
   1.   Vkládání údajů do identifikační databáze celních spisů a nahlížení do nich je vyhrazeno výlučně orgánům uvedeným v čl. 15 odst. 2.
   2.   Při každém nahlížení do identifikační databáze celních spisů je nutné uvádět tyto osobní údaje

               a)

               v případě osob: křestní jméno nebo příjmení nebo rodné jméno nebo dřívější příjmení nebo pseudonymy nebo datum narození;

               b)

               v případě podniků: obchodní firmu nebo název podniku používaný při jeho činnosti nebo adresu nebo identifikační číslo pro účely DPH nebo identifikační číslo pro účely spotřební daně.

         KAPITOLA VIII

      DOBA UCHOVÁVÁNÍ ÚDAJŮ V IDENTIFIKAČNÍ DATABÁZI CELNÍCH SPISŮ

   Článek 19
   1.   Doba uchovávání údajů se stanoví v souladu s právními předpisy a postupy členského státu zadávajícího údaje. Níže uvedené doby, které počínají běžet ode dne zapsání údajů do spisu, však nesmějí být překročeny:

               a)

               údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování nesmějí být uchovávány déle než tři roky, pokud není zjištěno žádné porušení předpisů. Údaje je nutno vymazat před uplynutím tří let, pokud od posledního vyšetřovacího úkonu uplynulo dvanáct měsíců;

               b)

               údaje ke spisům týkajícím se vyšetřování, která vedla k prokázání porušení předpisů, ale dosud nevedla k odsouzení nebo k uložení peněžité sankce, nesmějí být uchovávány déle než šest let;

               c)

               údaje ke spisům týkajícím se vyšetřování, která vedla k odsouzení nebo k uložení peněžité sankce, nesmějí být uchovávány déle než deset let.

         2.   Ve všech fázích vyšetřování podle odst. 1 písm. a), b) a c), jakmile je osoba nebo podnik ve smyslu článku 16 podle právních předpisů zadávajícího členského státu, zproštěna podezření, musí být údaje týkající se této osoby nebo tohoto podniku okamžitě vymazány.
   3.   Údaje se z identifikační databáze celních spisů vymaží automaticky, jakmile uplyne maximální doba pro uchovávání ve smyslu odstavce 1.
   KAPITOLA IX

      OCHRANA OSOBNÍCH ÚDAJŮ

   Článek 20
   Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, vztahuje se na ochranu výměny údajů podle tohoto rozhodnutí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV.
   Článek 21
   1.   Údaje mohou být reprodukovány pouze pro technické účely za předpokladu, že to je nezbytné pro přímá vyhledávání prováděná orgány uvedenými v článku 7.
   2.   S výhradou čl. 8 odst. 1 nesmějí být osobní údaje zadané jinými členskými státy kopírovány z celního informačního systému do jiných vnitrostátních souborů údajů, s výjimkou kopií v systémech řízení rizik, které se používají pro účely zaměření celních kontrol na vnitrostátní úrovni, nebo v systému operativní analýzy, který se používá ke koordinaci postupů. Údaje smějí být takto kopírovány jen v míře nezbytné pro konkrétní případy nebo vyšetřování.
   3.   V případě obou výjimek uvedených v odstavci 2 jsou ke zpracovávání osobních údajů z celního informačního systému v rámci systému řízení rizik, který vnitrostátní orgány používají pro účely zaměření celních kontrol, nebo ze systému operativní analýzy, který se používá ke koordinaci postupů, oprávněni pouze analytici pověření vnitrostátními orgány členského státu.
   4.   Každý členský stát zašle ostatním členským státům a výboru uvedenému v článku 27 seznam útvarů pověřených řízením rizik, jehož analytici jsou oprávněni kopírovat a zpracovávat osobní údaje zadané do celního informačního systému.
   5.   Osobní údaje zkopírované z celního informačního systému jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, k němuž byly kopie pořízeny. Členský stát, který pořídil kopie, nejméně jednou ročně posuzuje nezbytnost dalšího uchovávání údajů. Údaje smějí být uchovávány nejvýše po dobu deseti let. Osobní údaje, které nejsou nezbytné k operativní analýze, musí být okamžitě vymazány nebo z nich musí být odstraněny veškeré prvky, které umožňují identifikaci dané osoby.
   Článek 22
   Práva osob, pokud jde o osobní údaje v celním informačním systému, zejména jejich právo na přístup k nim nebo jejich opravu, výmaz nebo blokování, jsou vykonávána v souladu s právními předpisy a postupy, jimiž se v členském státě, v němž jsou uplatňována, provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV. Přístup se odepře, pokud je to nutné a přiměřené v zájmu neohrožení jakýchkoli probíhajících vnitrostátních vyšetřování, nebo po dobu skrytého sledování nebo pozorování a zpravodajství. Při posuzování použitelnosti této výjimky se zohlední oprávněné zájmy dotčené osoby.
   Článek 23
   1.   Na území každého členského státu může kdokoli v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu podat žalobu nebo případně stížnost k soudům nebo k orgánu příslušnému na základě právních předpisů a postupů tohoto členského státu v souvislosti s osobními údaji v celním informačním systému, které se jej osobně týkají, za účelem

               a)

               opravy nebo výmazu obsahově nesprávných osobních údajů;

               b)

               opravy nebo výmazu osobních údajů zadaných do celního informačního systému nebo v něm uchovávaných v rozporu s tímto rozhodnutím;

               c)

               získání přístupu k osobním údajům;

               d)

               blokování osobních údajů;

               e)

               získání náhrady škody podle čl. 30 odst. 2.

         2.   Aniž je dotčen článek 31, dotčené členské státy se vzájemně zavazují, že vykonají pravomocná rozhodnutí přijatá soudem nebo jiným příslušným orgánem, která se týkají odst. 1 písm. a), b) a c) tohoto článku.
   Článek 24
   Každý členský stát určí jeden nebo více vnitrostátních dozorčích orgánů pověřených ochranou osobních údajů za účelem nezávislé kontroly osobních údajů zadaných do celního informačního systému v souladu s rámcovým rozhodnutím 2008/977/SVV.
   Článek 25
   1.   Zřizuje se společný kontrolní orgán, jenž se skládá se ze dvou zástupců nezávislého vnitrostátního dozorčího orgánu nebo orgánů každého členského státu.
   2.   Společný kontrolní orgán sleduje a zajišťuje uplatňování tohoto rozhodnutí a rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV, pokud jde o ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů prostřednictvím celního informačního systému.
   3.   Společný kontrolní orgán je proto příslušný pro dozor nad provozem celního informačního systému, pro projednávání veškerých obtíží při uplatňování nebo výkladu, které během jeho provozu mohou vzniknout, pro projednávání obtíží, které mohou nastat při výkonu nezávislého dozoru dozorčími orgány členských států nebo při výkonu práva na přístup k systému fyzickými osobami, jakož i pro vypracovávání návrhů za účelem nalezení společných řešení těchto obtíží.
   4.   Pro účely výkonu svých úkolů má společný kontrolní orgán přístup k celnímu informačnímu systému.
   5.   Zprávy vypracované společným kontrolním orgánem se předávají orgánům, jimž předkládají své zprávy vnitrostátní dozorčí orgány, a dále Evropskému parlamentu a Radě.
   Článek 26
   1.   Nad činnostmi Komise týkajícími se celního informačního systému vykonává dozor evropský inspektor ochrany údajů. Povinnosti a pravomoci uvedené v článku 46 a 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) platí obdobně.
   2.   Společný kontrolní orgán a evropský inspektor ochrany údajů, každý z nich jednaje v rozsahu svých pravomocí, aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dozor nad celním informačním systémem.
   3.   Společný kontrolní orgán a evropský inspektor ochrany údajů se za tímto účelem setkají alespoň jednou do roka. Náklady na tato setkání a jejich obsluhu nese evropský inspektor ochrany údajů.
   KAPITOLA X

      INSTITUCIONÁLNÍ RÁMEC

   Článek 27
   1.   Zřizuje se výbor složený ze zástupců celních správ členských států. Výbor rozhoduje v případech podle odst. 2 písm. a) jednomyslně a v případech podle odst. 2 písm. b) dvoutřetinovou většinou. Svůj jednací řád přijímá jednomyslně.
   2.   Výbor odpovídá za

               a)

               provádění a řádné uplatňování tohoto rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů uvedených v článku 24, čl. 25 odst. 1 a čl. 26 odst. 1;

               b)

               řádné fungování celního informačního systému, pokud jde o technická a provozní hlediska. Výbor přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil řádné uplatňování opatření stanovených v článcích 14 a 28, pokud jde o celní informační systém.

         Pro účely tohoto odstavce může mít výbor přímý přístup k údajům zadaným do celního informačního systému a přímo je využívat.
   3.   V souladu s hlavou VI Smlouvy o Evropské unii předkládá výbor každoročně Radě zprávu o účinnosti a řádném fungování celního informačního systému a podává případná doporučení.
   4.   Jednání výboru se účastní Komise.
   KAPITOLA XI

      BEZPEČNOST CELNÍHO INFORMAČNÍHO SYSTÉMU

   Článek 28
   1.   Veškerá správní opatření nezbytná k zachování bezpečnosti musí učinit

               a)

               příslušné orgány členských států v souvislosti s terminály celního informačního systému umístěnými v jejich členských státech, jakož i Europol a Eurojust;

               b)

               výbor uvedený v článku 27, pokud jde o celní informační systém a terminály umístěné ve stejných prostorách jako celní informační systém používané pro technické účely a pro kontroly vyžadované podle odstavce 3 tohoto článku.

         2.   Příslušné orgány, Europol, Eurojust a výbor uvedený v článku 27 přijmou opatření zejména s cílem

               a)

               zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízením používaným ke zpracování údajů;

               b)

               zabránit tomu, aby údaje a nosiče údajů byly čteny, kopírovány, měněny nebo mazány nepovolanými osobami;

               c)

               zabránit nepovolenému zadávání údajů a jakémukoli neoprávněnému nahlížení do údajů či jejich změně nebo mazání;

               d)

               zabránit tomu, aby údaje obsažené v celním informačním systému byly přístupné nepovolaným osobám pomocí vybavení pro přenos dat;

               e)

               zajistit, aby při používání celního informačního systému měly oprávněné osoby přístup pouze k údajům, které spadají do jejich působnosti;

               f)

               zajistit, aby bylo možné zkontrolovat a určit, kterým orgánům mohou být údaje předány pomocí vybavení pro přenos dat;

               g)

               zajistit, aby bylo možné kontrolovat a zpětně určit, jaké údaje byly zadány do celního informačního systému, kdy a kým, a sledovat jejich vyhledávání;

               h)

               zabránit jakémukoli neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo výmazu údajů při přenosu dat a přepravy nosičů údajů.

         3.   Výbor uvedený v článku 27 dohlíží na vyhledávání v celním informačním systému, aby ověřil, zda provedená hledání byla oprávněná a zda je provedli oprávnění uživatelé. Ověřeno musí být nejméně 1 % všech provedených vyhledávání. Záznamy o vyhledáváních a ověřováních se zadávají do systému a využívají se pouze pro zmíněná ověření uvedeným výborem a dozorčími orgány uvedenými v článcích 24 a 25. Po šesti měsících se vymaží.
   Článek 29
   Příslušná celní správa podle čl. 10 odst. 1 odpovídá za bezpečnostní opatření uvedená v článku 28 ve vztahu k terminálům umístěné na území dotyčného členského státu, za přezkum uvedený v čl. 14 odst. 1 a 2 a článku 19 a obecně za správné uplatňování tohoto rozhodnutí, nakolik je to nezbytné podle právních předpisů a postupů daného členského státu.
   KAPITOLA XII

      POVINNOSTI A ODPOVĚDNOST

   Článek 30
   1.   Každý členský stát zajistí, aby údaje, které zadal do celního informačního systému v souladu s článkem 3, čl. 4 odst. 1 a článkem 8 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV, byly správné, aktuální, úplné, spolehlivé a zadány v souladu s předpisy.
   2.   Každý členský stát odpovídá v souladu se svým vnitrostátním právem za jakoukoliv škodu způsobenou osobě používáním celního informačního systému. To platí i v případě škody způsobené členským státem, který zadal nesprávné údaje nebo je do systému zadal či je v něm uchovával v rozporu s předpisy.
   3.   Jestliže přijímající členský stát poskytne náhradu škody způsobené použitím nesprávných údajů zadaných do celního informačního systému jiným členským státem, nahradí tento jiný členský stát přijímajícímu členskému státu částku vyplacenou jako náhradu škody, přičemž zohlední jakékoli případné pochybení přijímajícího členského státu.
   4.   Europol a Eurojust jsou odpovědné v souladu se svými zakládajícími akty.
   Článek 31
   1.   Náklady na pořízení, studie, rozvoj a údržbu infrastruktury informační technologie (hardwaru), softwaru a síťového připojení a na související služby výroby, podpory a školení, které jsou neoddělitelné od provozu celního informačního systému pro účely použití celních a zemědělských předpisů Společenství, jakož i na používání celního informačního systému členskými státy na jejich území včetně nákladů na komunikaci jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
   2.   Výdaje spojené s údržbou vnitrostátních pracovišť nebo terminálů vzniklé při provádění tohoto rozhodnutí nesou členské státy.
   KAPITOLA XIII

      PROVÁDĚNÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 32
   Informace poskytované podle tohoto rozhodnutí si přímo vyměňují orgány členských států.
   Článek 33
   Členské státy zajistí soulad svého vnitrostátního práva s tímto rozhodnutím do 27. května 2011.
   Článek 34
   1.   Toto rozhodnutí nahrazuje s účinkem ode dne 27. května 2011 Úmluvu SID i Protokol ze dne 12. března 1999 o oblasti působnosti praní výnosů v Úmluvě o používání informační technologie pro celní účely a o zahrnutí registrační značky dopravního prostředku do uvedené úmluvy, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (8), a Protokol ze dne 8. května 2003 o změně Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely, pokud jde o vytvoření identifikační databáze celních spisů, vypracovaný na základě článku 34 Smlouvy o Evropské unii (9).
   2.   Úmluva SID a protokoly uvedené v odstavci 1 se proto zrušují s účinkem ode dne použitelnosti tohoto rozhodnutí.
   Článek 35
   Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, zrušují se s účinkem ode dne 27. května 2011 prováděcí opatření k Úmluvě SID a k protokolům uvedeným v čl. 34 odst. 1.
   Článek 36
   1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
   2.   Použije se ode dne 27. května 2011.

      V Bruselu dne 30. listopadu 2009.

            Za Radu

            předsedkyně

         B. ASK

      (1)  Stanovisko ze dne 24. listopadu 2009 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

      (2)  Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 766/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 48).

      (4)  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 33.

      (5)  Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

      (6)  Úř. věst. L 138, 4.6.2009, s. 14.

      (7)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (8)  Úř. věst. C 91, 31.3.1999, s. 2.

      (9)  Úř. věst. C 139, 13.6.2003, s. 2.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 25. února 1991, kterým se zřizuje Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti

text:
Důležité právní upozornění

|

31991D0116

Úřední věstník L 059 , 06/03/1991 S. 0021 - 0022 Finské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0066  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 10 Svazek 1 S. 0066

		Rozhodnutí Radyze dne 25. února 1991,kterým se zřizuje Evropský poradní výbor pro statistické informacev hospodářské a sociální oblasti(91/116/EHS)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na návrh rozhodnutí předložený Komisí [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],vzhledem k tomu, že provádění, monitorování a hodnocení politiky Společenství do značné míry závisí na dostupnosti spolehlivých statistických informací v hospodářské a sociální oblasti;vzhledem k tomu, že Komise v dubnu 1989 předložila Radě sdělení o přijetí politiky Společenství v oblasti statistických informací;vzhledem k tomu, že na základě tohoto sdělení, na návrh Komise a po obdržení stanoviska Evropského parlamentu přijala Rada dne 19. června 1989 usnesení o provádění plánu prioritních akcí v oblasti statistických informací v letech 1989 až 1992 [4];vzhledem k tomu, že rozhodnutím 89/382/Euratom [5] Rada ustavila Výbor pro statistické programy, který se skládá ze zástupců statistických úřadů členských států a jemuž předsedá zástupce Komise (generální ředitel Statistického úřadu Evropských společenství); že tento výbor odpovídá za koordinaci činností, finančních prostředků, časových plánů a metod v oblasti statistických programů Společenství a členských států;vzhledem k tomu, že dosažení cílů stanovených pro Evropská společenství, zejména vytvoření vnitřního trhu podle Jednotného evropského aktu, vyžaduje, aby reprezentativní osobnosti z vědecké, hospodářské a sociální oblasti byly pravidelně konzultovány za účelem stanovení cílů, priorit a druhu informací potřebných pro podporu politik Společenství;vzhledem k tomu, že téměř ve všech členských státech existují poradní orgány uživatelů a poskytovatelů statistických informací, které se zabývají zejména problémy daných zemí;vzhledem k tomu, že je proto nezbytné ustavit Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti, složený ze zástupců poskytovatelů a uživatelů těchto informací, jejichž úkolem bude pomáhat Radě a Komisi při koordinaci cílů politiky Společenství v oblasti statistických informací,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřizuje se Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti (dále jen "výbor"). Úkolem výboru je být nápomocen Radě a Komisi při koordinaci cílů stanovených politikou Společenství v oblasti statistických informací, s přihlédnutím k potřebám uživatelů a k nákladům, které nesou poskytovatelé informací.Článek 2Výbor zvažuje opatření a navrhuje prováděcí pravidla a prostředky nezbytné k dosažení politických cílů v oblasti statistických informací, které Společenství přijalo.Výbor zaujímá stanovisko k statistickém programu Společenství a k tomu, jak je sestaven a jak je monitorován. Ve svém stanovisku se soustředí zejména na:- to, zda statistické programy vyhovují potřebám evropské integrace vyjádřeným orgány Společenství, členských států a regionů a hospodářskými, sociálními a vědeckými institucemi;- spolupráci na organizační a plánovací úrovni mezi různými subjekty, které spolu vytvářejí statistickou infrastrukturu Společenství;- náklady na odvětvové statistické programy, včetně nákladů vynaložených přímo orgány Společenství, členských států a regionů a nákladů zpravodajských jednotek poskytujících základní informace;- prostředky nezbytné pro realizaci odvětvových statistických programů a jejich slučitelnosti se stanovenými cíli.Článek 3Rada a Komise mohou konzultovat výbor ke všem otázkám týkajícím se statistických informací. Výbor zaujímá stanoviska nebo předkládá zprávy Evropskému parlamentu, Radě a Komisi, kdykoli to pokládá za nezbytné pro splnění svých úkolů. Úzce spolupracuje s Výborem pro statistické programy a Výborem pro měnovou a finanční statistiku a pro statistiku platební bilance, založeným rozhodnutím 91/115/EHS [6], kterým pro informaci poskytuje svá stanoviska a své zprávy, zvláště pokud jde o požadavky na nové statistické činnosti.Výbor vypracovává roční zprávu o pokroku v oblasti evropských hospodářských a sociálních statistických informací, kterou předává Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Hospodářskému a sociálnímu výboru.Článek 4Výbor se skládá:- ze čtyř členů zastupujících Komisi, z nichž jeden je členem Komise, odpovídajícím za politiku v oblasti statistických informací,- z předsedy Výboru pro měnovou a finanční statistiku a pro statistiku platební bilance,- z dvanácti předsedů nebo generálních ředitelů národních statistických úřadů členských států,- z dvaceti čtyř členů (po dvou za každý členský stát) jmenovaných Radou po konzultaci s Komisí z reprezentativních osobností zastupujících různé oblasti hospodářského, sociálního a vědeckého života. Ke jmenování těchto členů dodá každý členský stát Radě seznam obsahující čtyři kandidáty. Rada vezme v úvahu potřebu přiměřeného zastoupení různých hospodářských, sociálních a vědeckých oblastí.Článek 5Funkční období členů jmenovaných Radou je čtyřleté; mohou být jmenováni opakovaně. Funkce je vykonávána osobně a není spojena s žádnou odměnou. Seznam členů je zveřejňován v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství.Článek 6Výboru předsedá člen Komise odpovědný za statistickou informační politiku.Výbor volí ze svých členů místopředsedu na dvouleté funkční období, které může být jednou prodlouženo.Funkce sekretariátu zajišťuje Statistický úřad Evropských společenství.Článek 7Předseda svolává výbor, kdykoli je to nutné a nejméně jednou za rok, buď z vlastního podnětu, nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů.Článek 8Předseda může na schůzi přizvat jako pozorovatele generální ředitele Komise, jejichž působnosti se týkají projednávané otázky, popřípadě jakoukoli další osobu, která by mohla přispět k jednání.Článek 9Výbor je schopný se platně usnášet, pokud je přítomna alespoň polovina jeho členů. Člen se může nechat zastupovat pouze jiným členem a nemůže sám zastupovat více než dva členy.Článek 10Výbor přijme svůj jednací řád.V Bruselu dne 25. února 1991.Za RadupředsedaJ.-C. Juncker[1] Úř. věst. C 208, 21.8.1990, s. 9.[2] Úř. věst. C 19, 28.1.1991.[3] Úř. věst. C 31, 6.2.1991, s. 25.[4] Úř. věst. C 161, 28.6.1989, s. 1.[5] Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.[6] Viz strana 19 v tomto čísle Úředního věstníku.--------------------------------------------------