title: 2008/361/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 6. května 2008 o finančním příspěvku Společenství na rok 2008 na elektronizaci veterinárních postupů, systém oznamování chorob zvířat, komunikační opatření a studie a hodnocení

text:
               7.5.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 120/18

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 6. května 2008
   o finančním příspěvku Společenství na rok 2008 na elektronizaci veterinárních postupů, systém oznamování chorob zvířat, komunikační opatření a studie a hodnocení
   (2008/361/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na články 17, 20, čl. 37 odst. 2 a čl. 37a odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví způsoby finančního přispívání Společenství na specifická veterinární opatření, zejména pokud jde o informační politiku zaměřenou na zdraví zvířat, dobré životní podmínky zvířat a bezpečnost potravin, technická a vědecká opatření a kontrolu.

               (2)

               Podle ustanovení čl. 37a odst. 1 písm. b) rozhodnutí 90/424/EHS lze finanční příspěvek Společenství poskytnout na elektronizaci veterinárních postupů týkajících se provozu, správy a údržby integrovaných elektronických veterinárních systémů, případně včetně styčných bodů s databázemi jednotlivých států. Finanční příspěvek Společenství by proto měl být poskytován na provoz, správu a údržbu integrovaného počítačového veterinárního systému TRACES (Trade Control and Expert System, Obchodní řídící a expertní systém) zavedeného rozhodnutím Komise 2003/24/ES ze dne 30. prosince 2002 o vývoji integrovaného počítačového veterinárního systému (2) s cílem zajistit, že tento systém bude dostupný, bezpečný a aktuální.

               (3)

               Podle ustanovení čl. 37 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS lze finanční podporu Společenství získat na zavedení systémů pro identifikaci zvířat a oznamování chorob zvířat podle předpisů týkajících se veterinárních kontrol v obchodu uvnitř Společenství se živými zvířaty s cílem dokončení vnitřního trhu. Finanční příspěvek Společenství by proto měl být poskytnut za účelem aktualizace systému oznamování chorob zvířat (ADNS), založeného na rozhodnutí Komise 2005/176/ES ze dne 1. března 2005 o stanovení kódované formy a kódů pro oznamování chorob zvířat na základě směrnice Rady 82/894/EHS (3), a provedení nezbytných technických zlepšení.

               (4)

               Ve sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o nové strategii Evropské unie v oblasti zdraví zvířat (2007–2013) podle zásady „Prevence je lepší než léčba“ (4) (dále jen „sdělení o nové strategii v oblasti zdraví zvířat“) se uvádí, že Komise je odhodlána zlepšit komunikaci se spotřebiteli a zúčastněnými stranami.

               (5)

               Článek 16 rozhodnutí 90/424/EHS stanoví, že Společenství finančně přispívá na provádění informační politiky v oblasti zdraví zvířat, jejich dobrých životních podmínek a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu. Na provádění opatření, jejichž cílem je zlepšit komunikaci se spotřebiteli a zúčastněnými stranami v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, uvedených v rámci sdělení o nové strategii v oblasti zdraví zvířat, by tedy měl být poskytnut finanční příspěvek Společenství.

               (6)

               Podle článku 19 rozhodnutí 90/424/EHS může Společenství provádět technická a vědecká opatření nutná pro další rozvoj veterinárních právních předpisů Společenství a pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy ve veterinární oblasti nebo pomáhat členským státům nebo mezinárodním organizacím při provádění těchto opatření.

               (7)

               Postupné zavádění elektronické identifikace přežvýkavců je jedním z očekávaných výsledků této strategie. Před zavedením nových právních předpisů v této oblasti je proto nezbytná studie zabývající se náklady a přínosy a efektivitou nákladů spojených s elektronickou identifikací skotu. Pro posílení úlohy referenčních laboratoří Společenství se jeví nezbytné vyhodnotit jejich fungování a výkon. Výsledek těchto studií a hodnocení bude základem pro legislativní přezkum v této oblasti, bude-li považován za nutný. Na financování studií a hodnocení v oblasti bezpečnosti potravin, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zootechniky by tedy měl být poskytnut finanční příspěvek Společenství. Je třeba stanovit nejvyšší částku určenou pro tyto aktivity. V roce 2008 mají být zahájena nabídková řízení za účelem uzavření zvláštních smluv na provedení studií a hodnocení v oblasti bezpečnosti potravin, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zootechniky. Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (5) se veterinární opatření mají financovat z Evropského zemědělského záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí články 9, 36 a 37 uvedeného nařízení.

               (8)

               Vyplacení finančního příspěvku Společenstvím musí být podmíněno tím, že činnosti budou skutečně provedeny a že dodavatelé poskytnou veškeré nezbytné informace.

               (9)

               Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   TRACES (Obchodní řídící a expertní systém)
   Finanční příspěvek Společenství se poskytuje na provoz, správu a údržbu systému TRACES, zavedeného rozhodnutím 2003/24/ES, a to v této výši a pro tyto účely:

               a)

               1 000 000 EUR na provoz;

               b)

               500 000 EUR na získání nezbytné logistické podpory v rámci pomoci poskytované uživatelům;

               c)

               300 000 EUR na nákup nezbytné podpory pro údržbu systému za účelem jeho přizpůsobení právnímu a technickému vývoji;

               d)

               200 000 EUR na vývoj nezbytných technologií zpracování údajů;

               e)

               250 000 EUR na vývoj styčných bodů mezi národními databázemi pro identifikaci skotu.

         Článek 2
   ADNS (Systém oznamování chorob zvířat)
   Uděluje se finanční příspěvek Společenství ve výši 270 000 EUR na aktualizaci systému oznamování chorob zvířat vytvořeného na základě rozhodnutí 2005/176/ES.
   Článek 3
   Komunikace v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat
   Uděluje se finanční příspěvek Společenství na opatření v oblasti komunikace s příslušnými orgány a občany, jejichž cílem je šířit informace o právních předpisech Společenství v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, a to v této výši:

               a)

               2 500 000 EUR v oblasti zdraví zvířat;

               b)

               150 000 EUR v oblasti dobrých životních podmínek zvířat.

         Článek 4
   Studie a hodnocení
   Uděluje se finanční příspěvek Společenství v maximální výši 300 000 EUR na tyto studie a hodnocení:

               a)

               studie věnovaná přínosům a nákladům spojeným s elektronickou identifikací skotu;

               b)

               hodnocení referenčních laboratoří Společenství v oblasti zdraví zvířat a zootechniky.

         Článek 5
   Položky
   1.   Finanční příspěvky uvedené v článcích 1 až 4 budou financovány v rámci rozpočtové linie 17 04 02 01 rozpočtu Evropských společenství na rok 2008.
   2.   Činnosti uvedené v článku 4 budou provedeny podle dvou zvláštních smluv. Tyto dvě zvláštní smlouvy budou podepsány v průběhu roku 2008.

      V Bruselu dne 6. května 2008.

            Za Komisi

         Androulla VASSILIOU

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (2)  Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 44.

      (3)  Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 40. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/924/ES (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 48).

      (4)  KOM(2007) 539 v konečném znění.

      (5)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1437/2007 (Úř. věst. L 322, 7.12.2007, s. 1).


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1353 ze dne 4. srpna 2016 o finančních pravidlech Evropské obranné agentury, kterým se zrušuje nařízení 2007/643/SZBP

text:
               12.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 219/98

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1353
   ze dne 4. srpna 2016
   o finančních pravidlech Evropské obranné agentury, kterým se zrušuje nařízení 2007/643/SZBP
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1835 ze dne 12. října 2015, kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury (1), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. září 2007 přijala Rada rozhodnutí 2007/643/SZBP (2) o finančních pravidlech Evropské obranné agentury, pravidlech pro zadávání veřejných zakázek a pravidlech pro finanční příspěvky z operativního rozpočtu Evropské obranné agentury.

               (2)

               Poté, co bylo přijato rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1835, je nezbytné zrušit rozhodnutí 2007/643/SZBP a stanovit nová finanční pravidla Evropské obranné agentury,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   HLAVA I

      PŘEDMĚT A DEFINICE

   Článek 1
   Předmět
   Tímto rozhodnutím se stanoví základní finanční pravidla Evropské obranné agentury (dále jen „agentura“).
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „zúčastněným členským státem“ členský stát, který se účastní činnosti agentury;

               b)

               „přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy, které přispívají na konkrétní projekt nebo program agentury;

               c)

               „obecným rozpočtem“ obecný rozpočet přijatý v souladu s článkem 13 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835;

               d)

               „dodatečnými příjmy“ dodatečné prostředky, jejichž obsah je vymezen v článku 15 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835;

               e)

               „schvalující osobou“ ředitel agentury, který vykonává pravomoci uvedené v čl. 10 odst. 5 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835;

               f)

               „rozpočtem“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro agenturu považují za nezbytné;

               g)

               „kontrolou“ jakékoli opatření přijaté za účelem poskytnutí přiměřené záruky účinnosti, efektivnosti a hospodárnosti operací, spolehlivosti výkaznictví, ochrany majetku a informací, předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava a následná opatření reagující na tyto podvody a nesrovnalosti, jakož i náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Kontroly mohou zahrnovat různá ověření, jakož i provádění jakýchkoli strategií a postupů k dosažení cílů uvedených v první větě;

               h)

               „ověřením“ ověření konkrétního aspektu příjmové nebo výdajové operace.

         HLAVA II

      ROZPOČET AGENTURY

   Článek 3
   Rozpočet agentury
   Rozpočet agentury zahrnuje obecný rozpočet, rozpočty související s činnostmi spojenými s ad hoc projekty nebo programy stanovenými v kapitole IV rozhodnutí (SZBP) 2015/1835 a veškeré rozpočty vyplývající z dodatečných příjmů.

      KAPITOLA 1

         Rozpočtové zásady

   Článek 4
   Dodržování rozpočtových zásad
   V souladu s článkem 12 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835 musí být rozpočet agentury sestavován a plněn v souladu s rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto rozhodnutí.
   Článek 5
   Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
   1.   Příjem lze vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li zaznamenán v některé rozpočtové položce rozpočtu agentury.
   2.   Výdaje mohou být přiděleny na závazek nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků rozpočtu agentury.
   3.   Do rozpočtu agentury mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
   4.   Agentuře nepřísluší úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z jejího rozpočtu.
   Článek 6
   Zásada ročního rozpočtu
   1.   Prostředky zapsané do rozpočtu agentury se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
   2.   Prostředky na závazky kryjí celkové náklady právních závazků přijatých v průběhu rozpočtového roku nebo nejpozději do 31. března následujícího roku v případě těch právních závazků, u kterých byla většina přípravných etap provedena do 31. prosince.
   3.   Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
   4.   Vzhledem k potřebám agentury a s výhradou schválení řídícím výborem v souladu s článkem 15 se nevyužité prostředky mohou zaznamenávat do odhadu příjmů a výdajů pro následující rozpočtový rok. Tyto prostředky musí být použity přednostně.
   5.   Odstavce 1 až 4 nebrání tomu, aby rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, byly rozloženy do několika ročních splátek.
   Článek 7
   Zásada vyrovnanosti
   1.   Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
   2.   Agentura si nesmí v rámci svého rozpočtu brát půjčky.
   3.   Jakýkoli rozpočtový přebytek vyplývající z obecného rozpočtu agentury v určitém rozpočtovém roce se považuje za aktivum zúčastněných členských států a je jim navrácen ve formě odpočtu z třetího příspěvku v následujícím rozpočtovém roce.
   Článek 8
   Zásada zúčtovací jednotky
   Rozpočet agentury se sestavuje a plní v eurech a účty se vedou v eurech. V souvislosti s peněžními toky však je účetní oprávněn provádět operace v jiných měnách.
   Článek 9
   Zásada univerzálnosti
   Celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Všechny příjmy a výdaje se vykazují v rozpočtu v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
   Článek 10
   Zásada specifikace
   1.   Prostředky se věcně člení alespoň do hlav a kapitol.
   2.   Z jedné kapitoly do druhé může schvalující osoba prostředky převádět bez omezení a z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
   Nad hranici uvedenou v prvním pododstavci navrhne schvalující osoba převody prostředků z jedné hlavy do druhé řídícímu výboru. Řídící výbor může do tří týdnů proti těmto převodům vznést námitky. Po uplynutí této lhůty jsou převody považovány za přijaté.
   Schvalující osoba informuje řídící výbor o všech převodech provedených podle prvního pododstavce. Návrhy na převody a provedené převody jsou doprovázeny vhodnými a podrobnými podklady popisujícími využití prostředků a odhad potřeb do konce rozpočtového roku u položek, na něž mají být prostředky připisovány, i u položek, z nichž jsou prostředky čerpány.
   Článek 11
   Zásada řádného finančního řízení
   1.   Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti.
   2.   Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané agenturou k výkonu jejích činností byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
   Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
   Zásada účinnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
   Článek 12
   Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
   1.   Rozpočet agentury je plněn s uplatněním účinné a efektivní vnitřní kontroly.
   2.   Pro účely plnění rozpočtu agentury se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:

               a)

               účinnosti, efektivnosti a hospodárnosti operací;

               b)

               spolehlivosti výkazů;

               c)

               ochrany majetku a informací;

               d)

               předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;

               e)

               náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací.

         3.   Účinná a efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména prvky uvedené v čl. 32 odst. 3 a 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3), s přihlédnutím ke struktuře a velikosti agentury, povaze jí svěřených úkolů, příslušným částkám a souvisejícím finančním a operačním rizikům.
   Článek 13
   Zásada transparentnosti
   1.   Rozpočet agentury se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
   2.   S výhradou čl. 35 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se rozpočet agentury, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů, které byly přijaty, zveřejní na internetových stránkách agentury do čtyř týdnů od jejich přijetí.
   HLAVA III

      USTANOVENÍ PRO OBECNÝ ROZPOČET

      KAPITOLA 1

         Finanční plánování

   Článek 14
   Obecný rozpočet
   1.   Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru předběžný odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok.
   2.   Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru revidovaný předběžný odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok spolu s návrhem tříletého plánovacího rámce.
   3.   Do 30. září každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu spolu s návrhem tříletého plánovacího rámce. Tento návrh obsahuje:

               a)

               prostředky považované za nezbytné:

                           i)

                           pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,

                           ii)

                           pro obstarání externího poradenství, zejména operačních analýz, které jsou nezbytné pro plnění jejích úkolů, a pro konkrétní činnosti prováděné ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států;

               b)

               odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.

         4.   Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 3 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 3. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
   5.   Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným odůvodněním a plánem pracovních míst.
   6.   Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokryje navíc další konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
   7.   Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a jsou dále rozčleněny podle potřeby do článků.
   8.   Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
   9.   Příjmy se skládají:

               a)

               z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);

               b)

               z jiných příjmů, včetně srážek z odměn zaměstnanců a úroků získaných na bankovních účtech agentury.

         V návrhu obecného rozpočtu jsou pro účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.
   10.   Řídící výbor jednomyslně přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
   11.   Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
   Článek 15
   Opravný rozpočet
   1.   V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel řídícímu výboru předložit návrh opravného rozpočtu.
   2.   Návrh opravného rozpočtu se vypracovává, předkládá, přijímá a oznamuje stejným postupem jako obecný rozpočet. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost dané situace.

      KAPITOLA 2

         Účastníci finančních operací a plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního nařízení

   Článek 16
   Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
   1.   Povinnosti schvalující osoby vykonává ředitel. Schvalující osoba plní obecný rozpočet v souladu s těmito finančními pravidly a zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. Schvalující osoba odpovídá za zajišťování souladu s požadavky legality a správnosti.
   2.   Ředitel může pověřit zaměstnance agentury, na které se vztahuje rozhodnutí Rady (EU) 2016/1351 (4) (dále jen „pracovní řád agentury“) a zrušovací nařízení 2004/676/ES, výkonem pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v těchto finančních pravidlech. Pověřené osoby mohou jednat pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
   3.   Externím subjektům lze smluvně svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
   4.   Ředitel s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financované akce navrhne řídícímu výboru a zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jeho povinností. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivnost.
   Řídící výbor schvaluje rozhodnutí týkající se organizační struktury agentury.
   Ředitel může zřídit funkci poradce, který mu bude nápomocen při kontrole rizik souvisejících s jeho činnostmi.
   5.   Schvalující osoba uchovává podklady týkající se uskutečněných operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění obecného rozpočtu agentury za dotyčný rok.
   6.   Na zpracování osobních údajů se použije článek 31 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835.
   Článek 17
   Kontroly ex ante
   1.   U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
   Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
   Zahájení operace a její ověření jsou dvě oddělené činnosti.
   2.   Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě přijetí aktů, jimiž se plní rozpočet agentury.
   3.   Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí schvalující osoba, aby ověřila provozní a finanční hlediska dané operace. Ověření určité operace provádějí zaměstnanci jiní než ti, kteří ji zahájili.
   4.   Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
   Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivnosti. V případě pochybností si odpovědná schvalující osoba k potvrzení příslušné platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
   Účelem kontrol ex ante je ověřit:

               a)

               řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy;

               b)

               uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 11.

         Pro účely kontrol může schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
   Článek 18
   Kontroly ex post
   1.   Schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
   Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
   2.   Kontroly ex post nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex ante. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
   Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti.
   Článek 19
   Podávání ročních zpráv
   Ředitel podává řídícímu výboru každoročně zprávu o plnění svých povinností. Za tímto účelem předloží ředitel roční účetní závěrku agentury při dodržení lhůt stanovených v článku 44.
   Roční účetní závěrka agentury se skládá z několika oddílů, zejména ze:

               a)

               zprávy o činnosti popisující nejdůležitější rysy rozpočtového roku;

               b)

               finančních výkazů;

               c)

               zprávy o plnění rozpočtu.

         Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že roční účetní závěrka byla vypracována v souladu s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
   Konečná účetní závěrka obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a prohlášení ředitele, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má tento přiměřenou jistotu, že:

               a)

               údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;

               b)

               zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;

               c)

               zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytnou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a efektivnost a účinnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.

         Článek 20
   Finanční výkazy
   1.   Finanční výkazy se předkládají v eurech a obsahují:

               a)

               rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 39;

               b)

               výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;

               c)

               výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.

         2.   Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace předložené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje všechny doplňující informace předepsané mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnost agentury relevantní.
   Článek 21
   Zpráva o plnění rozpočtu
   Zpráva o plnění rozpočtu agentury zahrnuje obecný rozpočet, rozpočty související s ad hoc činnostmi a dodatečné příjmy a předkládá se v eurech. Zpráva o plnění rozpočtu má stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
   Obsahuje:

               a)

               zprávu, která shrnuje všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;

               b)

               přílohu, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávě.

         Článek 22
   Ochrana finančních zájmů agentury
   1.   Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který na upozornění písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom zaměstnanec vedoucího agentury.
   2.   V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy agentury nebo jejích členů, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Sbor auditorů, jakož i případní externí auditoři provádějící finanční audit agentury informují schvalující osobu o jakémkoli podezření na protiprávní jednání, podvod nebo korupci, které mohou poškodit zájmy agentury nebo jejích členů.
   Článek 23
   Účetní
   1.   Řídící výbor jmenuje účetního, na kterého se vztahuje pracovní řád agentury a který je při výkonu svých povinností v rámci agentury zcela nezávislý a podléhá řídícímu výboru. Účetní v agentuře odpovídá za:

               a)

               řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;

               b)

               vedení, přípravu a předkládání účtů v souladu s kapitolou 6 této hlavy a články 19, 20 a 21;

               c)

               provádění účetních pravidel a účtové osnovy v souladu s kapitolou 6 této hlavy;

               d)

               validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů; účetní je zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;

               e)

               správu pokladny.

         2.   Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace agentury a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost poskytovaných informací.
   3.   Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci agentury.
   Pro účely prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 39 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
   Schvalující osoba nebo jí pověřené osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
   Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
   V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
   S výhradou odstavce 4 je ke správě hotovosti a ekvivalentů hotovosti oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
   4.   Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly zaměstnance, na které se vztahuje řád agentury, pokud je to nezbytné pro plnění jeho povinností v souladu s finančními pravidly agentury.
   5.   Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní řídícím výborem kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven svých povinností. V takovém případě řídící výbor jmenuje prozatímního účetního.
   Článek 24
   Odpovědnost účastníků finančních operací
   1.   Články 16 až 26 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů agentury a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
   2.   Každá schvalující osoba a účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost dle podmínek stanovených pracovní řádem agentury. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy agentury nebo jejích členů, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
   3.   Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která agentuře vznikne v důsledku závažného pochybení, jehož se dopustí při plnění svých povinností nebo v souvislosti s jejich plněním. Po splnění náležitostí stanovených pro disciplinární otázky v platných právních předpisech přijme orgán odpovědný za jmenování odůvodněné rozhodnutí.
   4.   Pokud jde o odpovědnost schvalujících osob, použije se čl. 73 odst. 1 a 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
   Článek 25
   Střet zájmů
   1.   Účastníci finančních operací ve smyslu hlavy III kapitoly 2 a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy agentury.
   Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc řediteli, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud je účastníkem ředitel, musí věc předložit vedoucímu agentury.
   Pokud se střet zájmů zjistí, dotčená osoba ukončí v dané věci veškerou svou činnost. Ředitel, nebo, pokud se střet zájmů týká ředitele, vedoucí agentury přijmou veškerá další vhodná opatření.
   2.   Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
   Článek 26
   Oddělení funkcí
   Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.

      KAPITOLA 3

         Interní audit

   Článek 27
   Jmenování, pravomoci a povinnosti interního auditora
   1.   Agentura zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
   2.   Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
   3.   Interní auditor radí agentuře v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
   Interní auditor odpovídá zejména:

               a)

               za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních systémů řízení a za hodnocení práce útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;

               b)

               za posuzování efektivnosti a účinnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.

         4.   Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům agentury. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů. Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu ředitele o činnosti i ostatní získané informace.
   5.   Interní auditor vypracuje roční plán auditu a předloží jej řediteli.
   6.   Interní auditor vezme na vědomí zprávu schvalující osoby podle článku 19 i ostatní získané informace.
   7.   Interní auditor podává řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
   Interní auditor podává zprávu i v kterémkoli z těchto případů:

               —

               nebyla zohledněna kritická rizika a doporučení,

               —

               provádění doporučení z minulých let je významně zpožděno.

         Ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení auditu.
   Ředitel předává každoročně řídícímu výboru zprávu obsahující shrnutí počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá s ohledem na tato doporučení. Řídící výbor prověří předané informace i plné a včasné provedení doporučení.
   8.   Agentura zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
   9.   Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
   Článek 28
   Nezávislost interního auditora
   Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při plnění jeho povinností a jeho právo podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie se určí v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

      KAPITOLA 4

         Příjmové a výdajové operace

   Článek 29
   Plnění příjmů
   1.   Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a inkaso neoprávněně vyplacených částek. Zahrnuje rovněž případnou možnost upustit od inkasa stanovených nároků.
   2.   Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
   Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě, uvědomí o tom účetní schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup k provedení inkasa jakýmikoli právními prostředky, případně včetně započtení, a není-li to možné, vymožením pohledávky.
   Pokud schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. V rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být uvedeno, že byla učiněna opatření k provedení inkasa, a právní a skutkový stav, z něhož toto rozhodnutí vychází.
   Účetní povede seznam částek splatných k inkasu. Nároky agentury jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených částek. Seznam se připojí k roční účetní závěrce agentury.
   3.   Veškeré pohledávky neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě jsou úročeny v souladu s článkem 83 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
   4.   Nároky agentury vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči agentuře se promlčují po pěti letech.
   Článek 30
   Příspěvky členských států do obecného rozpočtu agentury
   1.   Příspěvky, použije-li se výše HND se stanoví takto:

               a)

               Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom (6) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím, jež je případně nahradí.

               b)

               Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve sloupci „vlastní zdroje z HND“ v tabulce označené „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“, která je připojena k poslednímu rozpočtu Unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.

         2.   Rozvrh platby příspěvků se stanoví takto:

               a)

               Zúčastněné členské státy platí příspěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách: k 15. březnu, 15. červnu a 15. říjnu dotyčného rozpočtového roku. Agentura zašle dopisy se žádostí o příspěvky zúčastněným členským státům nejpozději 60 dní před datem splátky.

               b)

               Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí zúčastněné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.

               c)

               Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami svých vlastních příspěvků.

               d)

               Pokud není roční rozpočet schválen do 30. listopadu, může agentura na žádost členského státu vydat individuální předběžnou žádost o příspěvky tohoto státu, které mají být zaplaceny do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.

         Pokud je platba provedena ve stanovené lhůtě a agentura ji obdrží nejpozději 10 dní po stanovené lhůtě, nárok na úrok podle čl. 29 odst. 3 agentuře nevzniká. Je-li platba opožděna o více než deset dní, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
   Článek 31
   Plnění výdajů
   1.   K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
   2.   Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků. Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu. S výjimkou řádně odůvodněných případů přijímá rozpočtový i právní závazek stejná schvalující osoba.
   Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto skupin:

               a)

               individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce i částka výdajů;

               b)

               souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;

               c)

               předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí běžných správních výdajů a buď částka výdajů, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.

         Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanovuje základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
   3.   Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
   Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:

               a)

               ověřuje existenci věřitelova nároku;

               b)

               určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;

               c)

               ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.

         Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
   4.   U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu agentury, musí schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
   5.   Rok jedna tříletého plánovacího rámce agentury obsahuje schválení ze strany řídícího výboru pro operační výdaje agentury ohledně činností, jež zahrnuje, a to za předpokladu, že prvky uvedené v tomto odstavci jsou jasně určeny.
   Plánovací rámec podrobně uvádí cíle a očekávané výsledky. Obsahuje rovněž popis činnosti/í, které mají být financovány, a výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření.
   Veškeré podstatné změny roku jedna tříletého plánovacího rámce agentury se přijímají stejným postupem jako původní plánovací rámec.
   Řídící výbor může pověřit schvalující osobu agentury výkonem pravomoci k provedení nepodstatných změn plánovacího rámce.
   Článek 32
   Lhůty pro výdaje
   Platby výdajů musí být provedeny ve lhůtách stanovených v článku 92 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článku 111 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s nimi.

      KAPITOLA 5

         Plnění rozpočtu

   Článek 33
   Zadávání veřejných zakázek
   1.   Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou odstavců 2 a 3 tohoto článku hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
   2.   Pro zakázky o hodnotě mezi 60 000 EUR a finančními limity uvedenými v článku 118 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze použít řízení stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pro veřejné zakázky nízké hodnoty nepřesahující 60 000 EUR.
   3.   Agentura může uzavřít smlouvu s Evropskou komisí, interinstitucionálními úřady, Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (7) a dalšími subjekty Unie o dodání zboží, poskytnutí služeb nebo provedení stavebních prací, které tyto subjekty zajišťují, aniž by využila postup zadávání veřejných zakázek.
   Článek 34
   Společné zadávání veřejných zakázek
   1.   Agentura může být na svou žádost přibrána jako veřejný zadavatel při zadávání zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při zadávání zakázek jiných subjektů či agentur Unie.
   2.   Agentura může použít společné zadávání veřejných zakázek v rámci činností pro spolupráci s členskými státy, jako jsou ty, které jsou uvedeny v kapitole IV rozhodnutí (SZBP) 2015/1835.
   3.   V případě společného zadávacího řízení agentury a veřejného zadavatele z jednoho či více členských států se použijí procesní pravidla platná pro agenturu.
   Je-li podíl na odhadované celkové hodnotě veřejné zakázky připadající na veřejného zadavatele z jednoho či více členských států či jím spravovaný roven 50 % nebo je vyšší, nebo v jiných řádně odůvodněných případech, použijí se procesní pravidla obsažená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (9) nebo jakémkoli jiném právním aktu Unie použitelném s ohledem na daný předmět.
   4.   Agentura může k pokrytí svých administrativních potřeb použít společné zadávací řízení s veřejnými zadavateli hostitelského členského státu. V tomto případě se obdobně použije článek 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
   Článek 35
   Odborníci
   Pro výběr odborníků může agentura použít článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 s výhradou jakéhokoli zvláštního postupu stanoveného v základním právním aktu programu, jehož provedení je agentuře svěřeno. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností.
   Externí odborníci se vybírají podle dovedností, zkušeností a znalostí vhodných k plnění přidělených úkolů, a to v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
   Článek 36
   Granty
   Pokud jde o granty, použije se s výhradou jakéhokoli zvláštního ustanovení zřizovacího aktu hlava VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
   Článek 37
   Ceny
   1.   Pokud jde o ceny, použije se s výhradou odstavce 2 tohoto článku hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
   2.   Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 10 000 EUR lze uveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v plánovacím rámci agentury.
   Článek 38
   Údaje o opravných prostředcích
   1.   Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
   2.   Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.

      KAPITOLA 6

         Účetnictví

   Článek 39
   Pravidla pro účetní závěrku
   Agentura zavede účetní systém poskytující včas přesné, úplné a spolehlivé informace.
   Účetní agentury přijme pravidla založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. Od těchto standardů se může odchýlit, považuje-li to za nezbytné k zajištění věrného a poctivého obrazu aktiv a pasiv, nákladů, výnosů a peněžních toků. Jestliže se účetní od uvedených standardů významně odchýlí, uvede se tato skutečnost spolu s odůvodněním v příloze k finančním výkazům.
   Článek 40
   Účetní zásady
   Finanční výkazy musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s článkem 39.
   Článek 41
   Účetní systém
   1.   Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
   2.   Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva agentury.
   3.   Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu agentury. Zaznamenávají veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace.
   Článek 42
   Inventární soupisy
   Agentura vede soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku ve svém vlastnictví. Agentura ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.

      KAPITOLA 7

         Externí audit a boj proti podvodům

   Článek 43
   Externí audit
   1.   Řídící výbor jmenuje sbor auditorů, jejichž úkolem je provádět externí audit správního a operačního rozpočtu, účetní závěrky a finančních výkazů agentury. Audit se provádí v souladu s uznávanými mezinárodními auditorskými standardy a s výhradou schválení řídícím výborem také v souladu s doplňkovým mandátem.
   Alespoň jednou za tři roky poskytne sbor řídícímu výboru nezávislé ujištění o tom, že činnosti agentury jsou prováděny v souladu se zásadami řádného finančního řízení, a související doporučení. Za tím účelem si může sbor ve shodě s řídícím výborem vyžádat dočasnou dodatečnou podporu.
   2.   Sbor auditorů se skládá nejméně ze tří auditorů z různých zúčastněných členských států, jimž jsou nápomocni další zaměstnanci představení členy sboru. Tito zaměstnanci mohou takto působit po dobu, po kterou člen sboru auditorů, který je jmenoval, zůstává ve funkci.
   3.   Členové sboru auditorů jsou jmenováni na období tří po sobě jdoucích auditů. Mělo by být zajištěno spravedlivé střídání zúčastněných členských států, které chtějí auditory vysílat.
   4.   Řídící výbor jmenuje sbor auditorů z kandidátů navržených zúčastněnými členskými státy. Kandidáti musí být pokud možno členy nejvyššího orgánu kontroly účetnictví v zúčastněných členských státech a poskytovat náležité záruky bezpečnosti a nezávislosti. V případě potřeby musí být k dispozici pro plnění úkolů jménem agentury. Při plnění těchto úkolů:

               a)

               jsou členové sboru auditorů a jim nápomocní zaměstnanci nadále placeni svým původním kontrolním orgánem a od agentury obdrží pouze náhradu výdajů na služební cestu na stejném základě, jaký je stanoven v pravidlech agentury;

               b)

               vyžadují a přijímají pokyny pouze od řídícího výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provádění externího auditu;

               c)

               o svých úkolech podávají zprávu pouze řídícímu výboru;

               d)

               ověřují, zda byly příjmy a výdaje spravované agenturou prováděny v souladu s platnými předpisy a se zásadami řádného finančního řízení.

         5.   Sbor auditorů každý rok volí svého předsedu na příští rozpočtový rok. Přijme pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejvyššími mezinárodními auditorskými standardy. Sbor auditorů schvaluje zprávy o auditu, jež jeho členové vypracují, před jejich předložením řediteli a řídícímu výboru.
   6.   Auditoři zajistí dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, s nimiž se seznámili během výkonu svého úkolu v oblasti auditu, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
   7.   Auditoři mají neprodleně a bez předchozího oznámení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů týkajících se těchto příjmů a výdajů, jakož i do prostor, v nichž jsou tyto dokumenty a nosiče uchovávány. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby, jež se podílejí na plnění příjmů a výdajů agentury, poskytují řediteli a osobám příslušnými pro audit těchto výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů. Náklady související s audity jsou hrazeny z obecného rozpočtu.
   8.   Na návrh ředitele nebo některého členského státu může řídící výbor v jednotlivých případech rozhodnout o využití jiných externích subjektů za účelem zvláštních přezkumů v koordinaci s úkoly, jimiž je pověřen sbor auditorů.
   9.   V konkrétních případech mohou vnitrostátní kontrolní orgány zúčastněných států – na vlastní náklady a se souhlasem řídícího výboru – získat veškeré informace a nahlížet do veškerých dokumentů, které považují za nezbytné k provedení kontroly příslušného vnitrostátního podílu nebo k podání zprávy vládě nebo parlamentu, aniž by porušily práva ostatních zúčastněných států a povinnosti sboru auditorů a v souladu s pravidly agentury, zejména pak pravidly pro ochranu údajů.
   Článek 44
   Každoroční audit a absolutorium za plnění rozpočtu agentury
   1.   Do 31. března po skončení rozpočtového roku předloží ředitel sboru auditorů k posouzení a vydání stanoviska návrh roční účetní závěrky agentury podle článku 19.
   2.   Do 30. června po skončení rozpočtového roku předloží sbor auditorů řediteli svou výroční zprávu o auditu obsahující stanovisko a připomínky sboru auditorů k návrhu roční účetní závěrky uvedené v odstavci 1.
   3.   Do 15. července po skončení rozpočtového roku předloží ředitel řídícímu výboru konečnou auditovanou roční účetní závěrku a zprávu o auditu spolu s odpověďmi agentury.
   4.   Do 30. října po skončení rozpočtového roku schválí řídící výbor auditovanou roční účetní závěrku a udělí řediteli a účetnímu absolutorium za příslušný rozpočtový rok.
   5.   Po schválení auditované roční účetní závěrky řídícím výborem se její zveřejnění oznámí v Úředním věstníku Evropské unie.
   6.   Účetní uchovává veškeré účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení příslušného absolutoria.
   Článek 45
   Evropský úřad pro boj proti podvodům
   1.   Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem nebo smlouvou financovanými agenturou nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy agentury.
   2.   Aniž je dotčen odstavec 1, musí smlouvy, dohody a rozhodnutí agentury obsahovat ustanovení výslovně zmocňující sbor auditorů a úřad OLAF k provádění takových auditů a šetření, a to v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
   HLAVA IV

      ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE DODATEČNÝCH PŘÍJMŮ

   Článek 46
   Dodatečné příjmy
   1.   V rámci plnění svého poslání v souladu s článkem 2 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835 může agentura obdržet dodatečné příjmy ke konkrétnímu účelu:

               a)

               ze souhrnného rozpočtu Unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Unie řídí;

               b)

               od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran, nerozhodne-li řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení příslušné informace od agentury jinak.

         2.   Příjmy uvedené v odstavci 1 mohou být použity pouze k tomu konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
   3.   Dodatečné administrativní náklady spojené se správou dodatečných příjmů jsou v příslušných případech kryty z rozpočtu souvisejícího s vlastními dodatečnými příjmy.
   4.   Na dodatečné příjmy se vztahují ustanovení hlavy III kapitol 2 až 7, nestanoví-li příslušné dohody odlišná pravidla, která však musí být v každém případě v souladu s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II.
   5.   Každý rozpočtový přebytek na konci prováděcího období plynoucí z jakýchkoli dodatečných příjmů se považuje za aktivum subjektů, které na něj přispěly, a je jim navrácen. Může být rovněž použit na jiné konkrétní účely stanovené v příslušné dohodě či dohodách nebo, nerozhodne-li řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení příslušné informace od agentury jinak, v souladu s návrhem dotyčného subjektu.
   6.   Účetní přijme vhodná opatření, aby použití dodatečných příjmů a jim odpovídajících prostředků bylo sledováno odděleně. Příspěvky vyplývající z dodatečných příjmů se proto účtují odděleně a používají v souladu s konkrétním účelem, ke kterému jsou určeny. V zájmu transparentnosti se rovněž ukládají na samostatné bankovní účty. Kromě toho budou rovněž odděleně vykazovány ve zprávě o plnění rozpočtu agentury podle článku 21.
   HLAVA V

      ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ROZPOČTŮ SOUVISEJÍCÍCH S AD HOC ČINNOSTMI

   Článek 47
   Řízení rozpočtů souvisejících s ad hoc činnostmi agenturou
   1.   Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členské státy mohou agenturu pověřit správním a finančním řízením určitých činností v oblasti její působnosti v souladu s kapitolou IV rozhodnutí (SZBP) 2015/1835.
   2.   Řídící výbor může v souvislosti s ad hoc projekty a programy agentury agenturu pověřit za podmínek stanovených v příslušných ujednáních uzavírat smlouvy a grantové dohody a předem shromažďovat nezbytné příspěvky od těchto členských států, s přihlédnutím k jejich rozpočtovým omezením, aby mohla tyto smlouvy a grantové dohody dodržet.
   3.   Na ad hoc činnosti stanovené v souladu s článkem 19 nebo 20 rozhodnutí (SZBP) 2015/1835 se vztahují ustanovení hlavy III kapitol 2 až 7 tohoto rozhodnutí, nestanoví-li základní akt či akty programu nebo projektu odlišná pravidla, která však musí být v každém případě v souladu s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II tohoto rozhodnutí.
   4.   Každý rozpočtový přebytek plynoucí z jakéhokoli ad hoc projektu nebo programu se považuje za aktivum zúčastněných členských států a případných dalších subjektů, které na něj přispěly, a je jim po skončení prováděcího období navrácen nebo použit na jiné konkrétní účely stanovené v příslušné dohodě či dohodách nebo v rozhodnutí dotyčného členského státu nebo subjektu.
   HLAVA VI

      ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

   Článek 48
   Změny
   U všech odkazů na nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se má za to, že se jedná o jeho platné znění.
   Článek 49
   Zrušení nařízení 2007/643/SZBP
   Nařízení 2007/643/SZBP je zrušeno.
   Článek 50
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 4. srpna 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Úř. věst. L 266, 13.10.2015, s. 55.

      (2)  Úř. věst. L 269, 12.10.2007, s. 1.

      (3)  Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1351 ze dne 4. srpna 2016 o pracovním řádu Evropské obranné agentury ( viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

      (5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).

      (6)  Rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17).

      (7)  Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1).

      (8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

      (9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

      (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

      (11)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o prodloužení funkčního období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory)

text:
               3.3.2005

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 53/15

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 17. února 2005
   o prodloužení funkčního období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory)
   (2005/C 53/02)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství (1), a zejména na čl. 120 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 2. května 2000 o jmenování prezidenta Úřadu proharmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (2),
   s ohledem na návrh správní rady Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) ze dne 23. listopadu 2004 na prodloužení funkčního období prezidenta tohoto úřadu,
   ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článek
   Funkční období pana Wubba de BOERA, narozeného dne 27. května 1948, jako prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) se prodlužuje na dobu od 1. října 2005 do 30. září 2010.

      V Bruselu dne 17. února 2005.

            Za Radu

            předseda

         J.-C. JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).

      (2)  Úř. věst. C 139, 18.5.2000, s. 1.


title: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009 , kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu

text:
               25.9.2009

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 253/8

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 716/2009/ES
   ze dne 16. září 2009,
   kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu
   EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
   v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Odvětví finančních služeb je hlavním prvkem vnitřního trhu, který je zásadní pro řádné fungování evropského hospodářství a celosvětovou konkurenceschopnost. Zdravé a dynamické finanční odvětví vyžaduje důkladný rámec pro regulaci a dohled, který je schopen se vypořádat s rostoucí integrací finančních trhů ve Společenství.

               (2)

               Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2007, postavila otázku dohledu nad finančními institucemi, účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Společenství, k čemuž je nutné zajistit řádně fungující společný rámec pro vnitřní trh.

               (3)

               V celosvětovém hospodářství je rovněž nutné sbližovat standardy mezi jednotlivými státy a vypracovávat mezinárodní standardy transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Proto je důležité, aby Společenství hrálo roli při vytváření mezinárodních standardů pro finanční trhy. S cílem zajistit respektování zájmů Společenství a kvalitní celosvětové standardy slučitelné s právními předpisy Společenství je nezbytné, aby při vytváření mezinárodních standardů byly odpovídajícím způsobem zastoupeny zájmy Společenství.

               (4)

               Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (3) (dále jen „nařízení o IAS“) by měly být mezinárodní standardy pro účetní výkaznictví (dále jen „IFRS“) začleněny do právních předpisů Společenství, aby je mohly využívat společnosti, jejichž cenné papíry jsou kotovány na regulovaném trhu ve Společenství, pod podmínkou, že budou IFRS splňovat kritéria stanovená v uvedeném nařízení. IFRS tudíž hrají významnou roli ve fungování vnitřního trhu a Společenství má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.

               (5)

               IFRS jsou vydávány Radou pro mezinárodní účetní standardy (dále jen „IASB“) a související výklady těchto standardů vydává Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (dále jen „IFRIC“), což jsou dva subjekty v rámci Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (dále jen „IASCF“). Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování IASCF.

               (6)

               Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (dále jen „EFRAG“) byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty, investory a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením o IAS poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je daný účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný IFRIC, který má být schválen, v souladu s právními předpisy Společenství. EFRAG je mimoto stále více využívána jako platforma k poskytování technických příspěvků s ohledem na vypracování účetních standardů.

               (7)

               S přihlédnutím ke klíčovému významu EFRAG, který má při podpoře práva a politiky v oblasti vnitřního trhu a při zastupování evropských zájmů v procesu vytváření standardů na mezinárodní úrovni, je nezbytné, aby Společenství přispělo k financování EFRAG.

               (8)

               Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (dále jen „IFAC“), Radu pro dozor nad veřejnými zájmy (dále jen „PIOB“). Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (dále jen „ISA“) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné zavést do právních předpisů Společenství zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek (4).

               (9)

               Zavedení ISA do právních předpisů Společenství a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Společenství má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování těchto standardů zajistily, že jsou tyto standardy v souladu s právním rámcem pro vnitřní trh. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.

               (10)

               Je proto vhodné zavést program Společenství (dále jen „program“) umožňující spolufinancování činností EFRAG, IASCF a PIOB, které v souladu s článkem 162 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5) sledují cíle obecného evropského zájmu vypracováváním standardů, jejich schvalováním nebo dohlížením na postupy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a provádění auditů.

               (11)

               Je rovněž vhodné udělit granty pro tři podpůrné právní struktury, jejichž výhradním cílem je poskytování administrativní podpory Evropskému výboru regulátorů trhů s cennými papíry zřízenému rozhodnutím Komise 2009/77/ES (6), Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu zřízenému rozhodnutím Komise 2009/78/ES (7) a Evropskému výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízenému rozhodnutím Komise 2009/79/ES (8) (společně dále jen „výbory orgánů dohledu“) při provádění jejich mandátů a projektů souvisejících se sbližováním dohledu, zejména se vzděláváním pracovníků vnitrostátních orgánů dohledu a řízením projektů v oblasti informačních technologií.

               (12)

               Finanční krize ukázala na nutnou potřebu pokroku v oblasti sbližování dohledu a spolupráce. Je proto vhodné, aby Společenství finančně přispívalo na zvláštní akce výborů orgánů dohledu, jež jsou zaměřeny na dosažení tohoto pokroku.

               (13)

               K odstranění zbývajících překážek řádného fungování vnitřního trhu je nutné jednotné provádění a uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti finančních služeb, pokud jde o dohled. Nejúčinnějšími a nejvhodnějšími prostředky, kterými lze tohoto odstranění překážek dosáhnout, je mimo jiné to, aby výbory orgánů dohledu poskytovaly lepší společné odborné vzdělávání pracovníkům vnitrostátních orgánů dohledu a aby vyvinuly společné nástroje v oblasti informačních technologií.

               (14)

               Subjekty působící v oblasti dohledu, účetnictví a provádění auditů jsou vysoce závislé na financování a navzdory svému významu ve Společenství se žádnému z navrhovaných příjemců programu neposkytuje finanční podpora z rozpočtu Společenství, což může ovlivnit jejich schopnost plnit dané úkoly, které jsou rozhodující pro fungování vnitřního trhu.

               (15)

               Spolufinancování Společenství by mělo zajistit, aby tyto subjekty měly prospěch z jednoznačného, stálého, diverzifikovaného, řádného a přiměřeného financování a aby byly schopny plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně.

               (16)

               Je třeba vyhradit dostatečné finanční prostředky v podobě příspěvku Společenství na činnost výborů orgánů dohledu a na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pro IASCF, včetně EFRAG a PIOB.

               (17)

               Financování ze strany Společenství, obzvláště v případě IASCF, by mělo být podmíněno konkrétním prováděním reforem v oblasti správy a řízení požadovaných Společenstvím.

               (18)

               Při každoročním předkládání návrhů pracovních programů Evropskému parlamentu, Radě a Komisi, jak to požaduje usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. října 2008 (9) a závěry Rady ze dne 14. května 2008, by měly výbory orgánů dohledu do těchto pracovních programů zahrnout oddíl, ve kterém budou podrobně uvedeny činnosti, jež byly financovány v rámci programu v roce, v němž se program předkládá, a ve kterém bude uvedena zejména výše financování a výsledky financované činnosti, jakož i popis činností, jež výbory orgánů dohledu zamýšlejí předložit Komisi k financování v rámci programu během následujícího roku.

               (19)

               Kromě změny struktury financování procházejí IASCF a EFRAG v současnosti reformami v oblasti správy a řízení, jejichž nezbytnost byla zdůrazněna finanční krizí, s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. Význam těchto reforem zdůraznila ve své zprávě ze dne 25. února 2009 Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled, jíž předsedá Jacques de Larosière (tzv. de Larosièrova skupina), Komise ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 pro jarní zasedání Evropské rady nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ i skupina G-20 na svém zasedání dne 2. dubna 2009. Tyto reformy by měly být zavedeny před zahájením spolufinancování Společenství. V případě IASCF by reformy měly zahrnovat mimo jiné splnění očekávání, jež uvádějí usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2008 o mezinárodních standardech účetního výkaznictví (IFRS) a o správě a řízení Rady pro mezinárodní účetní standardy (IASB) a závěry Rady ze dne 8. července 2008, a to zejména zřízení Rady pro monitorování s patřičnými pravomocemi a vhodným složením, zvýšení transparentnosti a legitimity při vytváření standardů a programu IASCF, zvýšení účinnosti Poradní rady pro standardy a formalizaci úlohy posuzování dopadu jako součásti náležitého postupu IASB.

               (20)

               Příjemci, kteří provozují mezinárodní činnosti ve třetích zemích, jako jsou PIOB a IASCF, by měli přestat využívat spolufinancování Společenství, pokud po prvních dvou letech spolufinancování neučinili významný pokrok k zajištění toho, aby většinu jejich finančních prostředků tvořily neutrální mechanismy financování, včetně financování ze strany účastníků ze třetích zemí.

               (21)

               Směrnice 2006/43/ES členským státům ukládá, aby zřídily nezávislé subjekty dohledu v oblasti auditu. Nedávné události na trhu však odhalily nedostatky v mnoha oblastech, včetně oblasti auditu. Za účelem zvýšení kvality provádění auditu v Evropské unii by měla Komise do 1. července 2010 předložit zprávu o posílení spolupráce v oblasti dohledu nad auditorskými společnostmi v rámci Evropy.

               (22)

               Finanční krize může vést k vytvoření nových subjektů na úrovni Společenství nebo na mezinárodní úrovni s mandátem, který zahrnuje podobné cíle Společenství jako v případě příjemců programu.

               (23)

               Tyto subjekty by mělo být možné zařadit do programu jako nové příjemce, pokud splňují kritéria způsobilosti stanovená v tomto rozhodnutí.

               (24)

               Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (10).

               (25)

               Zejména je třeba zmocnit Komisi k vybírání nových příjemců programu a k odpovídajícím změnám přílohy. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

               (26)

               Je třeba použít nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), (dále jen „finanční nařízení“), a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, která chrání finanční zájmy Společenství, s přihlédnutím k zásadám jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, k omezení počtu případů, kdy si Komise ponechává přímou odpovědnost za jejich provádění a řízení, a k požadované proporcionalitě mezi objemem prostředků a administrativní zátěží související s jejich využíváním.

               (27)

               Finanční krize ukázala, že je nezbytné reformovat systém regulace a dohledu nad finančním odvětvím v Evropské unii. Ve svém sdělení s názvem „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ Komise oznámila, že hodlá předložit potřebné legislativní návrhy, které budou náležitě zohledňovat závěry de Larosièrovy skupiny. Evropská rada se na svém zasedání ve dnech 19. a 20. března 2009 shodla na tom, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v Evropské unii a dohled nad těmito institucemi, přičemž příslušná opatření by měla vycházet ze zprávy de Larosièrovy skupiny. Komise by měla co nejdříve, avšak v každém případě nejpozději do 1. července 2010, předložit Evropskému parlamentu a Radě příslušné návrhy.

               (28)

               Toto rozhodnutí by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíle obecného zájmu Společenství týkající se záležitostí v oblasti finančních služeb v celém Společenství a navrhování standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů.

               (29)

               Financování Společenství je navrhováno pro dobře vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti finančních služeb. Ve stávajícím institucionálním rámci zajistí nový mechanismus financování stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu ke Společenství nebo ve veřejném zájmu Společenství nezávisle a účinně. Finanční podpora bude poskytována v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.

               (30)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a proto jich může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

         ROZHODLY TAKTO:
   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti
   Na dobu od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 se zavádí program Společenství (dále jen „program“), jehož cílem je podpora činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Společenství ve vztahu ke sbližování dohledu a spolupráce v oblasti finančních služeb a ve vztahu k účetnímu výkaznictví a auditům.
   Článek 2
   Cíle
   1.   Obecným cílem programu je zlepšit podmínky pro fungování vnitřního trhu podporou chodu, činností nebo akcí určitých subjektů v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů.
   2.   Program se vztahuje na:

               a)

               činnosti na podporu provádění politik Společenství zaměřených na sbližování dohledu, zejména prostřednictvím vzdělávání pracovníků vnitrostátních orgánů dohledu a řízení projektů týkajících se informačních technologií v oblasti finančních služeb, a

               b)

               činnosti související s vypracováním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracování standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Společenství v oblasti účetního výkaznictví a auditů.

         3.   Prováděním programu není dotčena nezávislost výborů orgánů dohledu stanovená v rozhodnutích 2009/77/ES, 2009/78/ES a 2009/79/ES.
   Článek 3
   Přístup k programu
   Aby byl příjemce způsobilý pro financování Společenství na základě programu, musí splňovat tyto podmínky:

               a)

               musí být neziskovou právnickou osobou, jejímž cílem je prosazování veřejného zájmu a sledování cílů obecného evropského zájmu, jak je stanoveno v článku 162 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, a

               b)

               v době udělení grantu se nesmí nacházet v jedné ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1, článku 94 nebo čl. 96 odst. 2 písm. a) finančního nařízení.

         Článek 4
   Příjemci programu
   1.   Program využívají příjemci uvedení v příloze.
   2.   Příjemci, kteří provozují mezinárodní činnosti ve třetích zemích, jako jsou IASCF a PIOB, přestanou být příjemci programu, pokud po prvních dvou letech spolufinancování neučinili významný pokrok k zajištění toho, aby většinu jejich finančních prostředků tvořily neutrální mechanismy financování, včetně financování ze strany účastníků ze třetích zemí.
   Článek 5
   Udělování grantů
   1.   Komise poskytne finanční prostředky na základě programu v podobě grantů a pouze po přijetí příslušného pracovního programu a odhadovaného celkového rozpočtu.
   2.   Finanční prostředky Společenství jsou poskytovány ve formě provozních grantů nebo grantů na akce, a to za těchto podmínek:

               a)

               v případě příjemců uvedených v části A přílohy musí být finanční prostředky Společenství poskytovány ve formě provozních grantů a

               b)

               v případě příjemců uvedených v části B přílohy:

                           i)

                           si mohou příjemci zvolit mezi grantem na akci a provozním grantem a

                           ii)

                           při předkládání svého pracovního programu a odhadovaného celkového rozpočtu Komisi podle odstavce 1 musí příjemce poskytnout Komisi písemné potvrzení, že jeho žádost o finanční prostředky nenarušuje nezávislost výboru orgánů dohledu, pro nějž tento příjemce zajišťuje funkci administrativní podpory.

         3.   Provozní granty se poskytují pouze na financování provozních nákladů a výdajů příjemců, včetně vedení jejich sekretariátů a odměňování jejich zaměstnanců.
   V případě obnovení se provozní granty automaticky nesnižují.
   4.   Granty na akce se udělují pouze na činnosti stanovené v článku 6 a podléhají těmto podmínkám:

               a)

               jejich výlučným cílem musí být umožnit příjemcům uvedeným v části B přílohy, aby plnili funkci administrativní podpory výborům orgánů dohledu za účelem vytváření a provádění projektů stanovených v rozhodnutích o poskytnutí grantů na akce, a

               b)

               funkce administrativní podpory příjemců uvedených v části B přílohy musí být jednoznačně stanovena v jejich stanovách.

         Funkce administrativní podpory uvedená v písmenu b) je jediným účelem příjemců uvedených v části B přílohy a zahrnuje vykonávání činností stanovených v článku 6 ve prospěch výborů orgánů dohledu.
   5.   Komise rozhodne o výši a maximálním procentním podílu financování a toto rozhodnutí zveřejní.
   Článek 6
   Způsobilé činnosti příjemců grantů na akce
   Aniž jsou dotčeny čl. 2 odst. 3 a články 3 a 5, za způsobilé pro granty na akce se jako zvláštní projekty s významem pro celé Společenství považují tyto činnosti:

               a)

               projekty v oblasti informačních technologií;

               b)

               programy odborného vzdělávání a systémy dočasného přidělování zaměstnanců vnitrostátních orgánů dohledu;

               c)

               pořádání konferencí, seminářů, školení a schůzek odborníků;

               d)

               příprava a vydávání publikací, příprava a provádění informačních činností;

               e)

               provádění výzkumu, příprava studií a

               f)

               jiné zvláštní podpůrné činnosti týkající se právních předpisů nebo politiky Společenství v oblasti účetnictví a auditů nebo sbližování dohledu či spolupráce.

         Článek 7
   Výběr nových příjemců
   1.   Komise může vybrat nové příjemce programu a odpovídajícím způsobem změnit přílohu. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 2.
   2.   Aby byl subjekt způsobilý jako nový příjemce, musí splňovat kritéria stanovená v článku 3 a alespoň jedno z těchto kritérií:

               a)

               musí být přímým nástupcem jednoho z příjemců uvedených v příloze;

               b)

               musí vykonávat činnosti na podporu provádění politik Společenství zaměřených na sbližování dohledu a spolupráci v oblasti finančních služeb nebo

               c)

               musí se přímo podílet na vypracovávání mezinárodních standardů nebo na poskytování příspěvků pro vypracovávání těchto standardů, na jejich používání, hodnocení nebo sledování, nebo na dohledu nad postupy vytváření těchto standardů na podporu provádění politik Společenství v oblasti účetního výkaznictví a auditů.

         3.   Pokud příjemce zvolený Komisí jako nový příjemce:

               a)

               splňuje kritérium stanovené v odst. 2 písm. a) tohoto článku, může mu být udělen grant jeho předchůdce uvedeného v příloze za předpokladu, že v případě grantu na akci splňuje tento subjekt rovněž kritéria pro způsobilé činnosti stanovené v článku 6, nebo

               b)

               splňuje kritéria pro způsobilé činnosti stanovené v článku 6 a kritéria stanovená v odst. 2 písm. b) nebo c) tohoto článku, může mu být udělen grant na akce.

         V případě podle písmena b) tohoto odstavce nepřesáhne maximální výše financování dostupná v rámci grantu na akce ročně nevyužité prostředky v rámci grantů udělených na zvláštní akce nebo provozních grantů podle článku 9.
   Článek 8
   Transparentnost
   Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, v publikaci nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Evropské unie.
   Článek 9
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční krytí pro provádění tohoto rozhodnutí se pro období 2010–2013 stanoví na 38 700 000 EUR. V rámci tohoto krytí činí položky závazků vůči příjemcům uvedeným v části B přílohy nejméně 13 500 000 EUR, vůči IASCF nejvýše 12 750 000 EUR a vůči EFRAG nejvýše 11 250 000 EUR.
   2.   Roční rozpočtové prostředky přidělené v souladu s tímto rozhodnutím schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
   3.   Pokud Komise podává v rámci předběžného návrhu rozpočtu rozpočtovému orgánu první žádost o přidělení rozpočtových prostředků v souvislosti s IASCF, předloží Evropskému parlamentu a Radě jeden měsíc před podáním této žádosti zprávu o reformách v oblasti správy a řízení IASCF. Evropský parlament a Rada tuto zprávu vhodným způsobem posoudí. Zpráva se zaměří na strukturu a vnitřní postupy správy a řízení, včetně složení a pravomocí Rady pro monitorování, zejména na schopnost tohoto orgánu transparentně a účinně plnit úkoly veřejného zájmu, které mu byly svěřeny. Ve zprávě se také uvede, jakého pokroku bylo dosaženo v souvislosti s plány na uplatňování IFRS třetími zeměmi na jejich domácí emitenty.
   4.   Pokud Komise podává v rámci předběžného návrhu rozpočtu rozpočtovému orgánu první žádost o přidělení rozpočtových prostředků na rok následující po prvních dvou letech financování IASCF a PIOB, předloží jeden měsíc před podáním této žádosti zprávu o tom, zda IASCF a PIOB učinily významný pokrok k zajištění toho, aby většinu jejich finančních prostředků tvořily neutrální mechanismy financování, včetně financování ze strany účastníků ze třetích zemí. Tuto zprávu Evropský parlament a Rada vhodným způsobem posoudí s ohledem na to, zda byl učiněn významný pokrok k zajištění neutrálního financování, včetně financování ze strany účastníků ze třetích zemí.
   Článek 10
   Provádění
   Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí přijme Komise v souladu s postupy stanovenými ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
   Článek 11
   Kontrola
   1.   Komise zajistí, aby:

               a)

               u každé akce financované programem prostřednictvím grantu na akci příjemce každoročně předložil technickou a finanční zprávu o pokroku prací a závěrečnou zprávu po dokončení akce a

               b)

               u každého pracovního programu financovaného programem prostřednictvím provozního grantu příjemce každoročně předložil zprávu o činnosti a finanční zprávu o provádění pracovního programu a po uplynutí doby způsobilosti pro čerpání finančních prostředků Společenství závěrečnou zprávu.

         Formu a obsah zpráv uvedených v písmenech a) a b) stanoví Komise.
   2.   Aniž jsou dotčeny audity prováděné Účetním dvorem ve spolupráci s příslušnými kontrolními orgány nebo útvary členských států na základě článku 248 Smlouvy nebo jakékoli inspekce prováděné na základě čl. 279 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) Smlouvy, mohou úředníci a další zaměstnanci Komise provádět u akcí financovaných tímto programem a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) kontroly na místě, včetně namátkových kontrol. V případě potřeby provádí vyšetřování Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) a tato vyšetřování jsou upravena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (13).
   3.   Komise zajistí, aby byly ve smlouvách a dohodách vyplývajících z provádění programu stanoveny zejména dohled a finanční kontrola ze strany Komise (nebo jakéhokoliv zástupce pověřeného Komisí), včetně OLAF, a audity prováděné na místě, je-li to třeba, Účetním dvorem.
   4.   Zaměstnanci Komise a externí pracovníci pověření Komisí mají zaručeno odpovídající právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, jež jsou zapotřebí k provádění auditů.
   5.   Účetní dvůr a OLAF mají stejná práva jako Komise, zejména pokud jde o právo na přístup.
   6.   Příjemce provozního grantu nebo grantu na akce uchovává k dispozici Komisi veškeré podklady, včetně auditovaného finančního výkazu, ohledně výdajů vzniklých během roku, ve kterém byl poskytnut grant, a to po dobu pěti let od poslední platby. Příjemce grantu zajistí, aby byly Komisi v případě potřeby poskytnuty doklady, které uchovávají jeho partneři nebo členové.
   7.   Na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 Komise v případě potřeby zajistí, aby byly upraveny rozsah původně schválené finanční podpory nebo podmínky jejího přidělení a případně také časový rozvrh plateb.
   8.   Komise zajistí, že budou podniknuty veškeré další kroky nezbytné pro ověření, zda jsou financované akce prováděny řádně a v souladu s tímto rozhodnutím a finančním nařízením.
   Článek 12
   Ochrana finančních zájmů Společenství
   1.   Komise zajistí, aby při provádění činností financovaných na základě programu byly chráněny finanční zájmy Společenství uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek zpět, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (14), nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
   2.   Pokud jde o činnosti Společenství financované na základě tohoto programu, pojmem nesrovnalost se, v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95, rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty Společenstvími spravované, a to buď snížením nebo ztrátou příjmů z vlastních zdrojů vybíraných přímo ve prospěch Společenství, nebo formou neoprávněného výdaje.
   3.   Komise zajistí, aby byla snížena, pozastavena nebo získána zpět částka finanční podpory udělená na určitou akci, pokud shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto rozhodnutím nebo individuálním rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla daná finanční podpora udělena, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala bez souhlasu Komise změny, která je v rozporu s podstatou nebo prováděcími podmínkami daného projektu.
   4.   Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok učiněný při provádění akce opravňuje k udělení pouze části finanční podpory, příjemce předloží své vyjádření Komisi ve stanovené lhůtě. Nepodá-li příjemce uspokojivé vysvětlení, Komise může zrušit zbývající část finanční podpory a může požadovat vrácení již vyplacených částek.
   5.   Komise zajistí, aby jakákoli neoprávněně vyplacená částka byla vrácena. K částkám, které nejsou vráceny včas, se v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení přičte úrok.
   Článek 13
   Postup projednávání ve výboru
   1.   Komisi je nápomocen výbor.
   2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
   Článek 14
   Vyhodnocení
   1.   Nejpozději šest měsíců před ukončením programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cílů programu. Tato zpráva bude vycházet mimo jiné z výročních zpráv uvedených v čl. 11 odst. 1.
   Tato zpráva zhodnotí alespoň celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost různých akcí z hlediska dosažení cílů stanovených v článku 2.
   Zpráva se pro informaci předkládá Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
   2.   Evropský parlament a Rada v souladu se Smlouvou rozhodnou, zda bude program pokračovat po 31. prosinci 2013.
   3.   Komise co nejdříve, avšak nejpozději do 1. července 2010, předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o nutnosti provést další reformy systému finančního dohledu v Evropské unii, přičemž zohlední povinnosti stanovené Smlouvou a případně předloží nutné legislativní návrhy.
   4.   Spolu s předběžným návrhem rozpočtu na rok 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o možných úpravách celkového finančního krytí s ohledem na položky závazků vůči příjemcům uvedeným v části B přílohy.
   5.   Do 1. července 2010 předloží Komise zprávu o posílení evropské spolupráce v oblasti dohledu nad auditorskými společnostmi.
   Článek 15
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Ve Štrasburku dne 16. září 2009.

            Za Evropský parlament

            předseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            předsedkyně

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Stanovisko ze dne 25. března 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 6. května 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 27. července 2009.

      (3)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87.

      (5)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 18.

      (7)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 23.

      (8)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 28.

      (9)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

      (10)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (11)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (12)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (13)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (14)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Níže jsou uvedeni příjemci, na něž se odkazuje v rozhodnutí.

         Část A

      Příjemci v oblasti účetního výkaznictví:

                  —

                  Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG),

                  —

                  Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF).

            Příjemci v oblasti provádění auditů:

                  —

                  Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB).

         Část B

      Subjekty, jejichž cílem je poskytování administrativní podpory Evropskému výboru regulátorů trhů s cennými papíry, Evropskému výboru orgánů bankovního dohledu a Evropskému výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním:

                  —

                  v případě Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS) je to CEBS Secretariat Limited, společnost s ručením omezeným zárukou bez akciového kapitálu („limited company by guarantee without share capital“) ve Spojeném království, jejíž sídlo se nachází v Londýně a která je zaregistrována u Companies House pod číslem 5161108,

                  —

                  v případě Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) je to francouzská nezisková organizace („association loi 1901“), jejíž sídlo se nachází v Paříži a která je zaregistrována u „préfecture de police“ pod číslem 441545308,

                  —

                  v případě Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) je to německá nezisková organizace („eingetragener Verein (e.V.)“), jejíž sídlo se nachází ve Frankfurtu nad Mohanem a která je zaregistrována u „Amtsgericht Frankfurt am Main“ pod číslem VR 12777.


title: 2008/196/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 18. února 2008 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb

text:
               5.3.2008

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 60/30

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 18. února 2008
   o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb
   (2008/196/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a s čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

               (2)

               Komise jménem Společenství sjednala dohodu s vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) v souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

               (3)

               Dohoda byla jménem Evropského společenství podepsána s výhradou pozdějšího uzavření v souladu s rozhodnutím Rady 2007/210/ES (1).

               (4)

               Dohoda by měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Malajsie o některých aspektech leteckých služeb se schvaluje jménem Společenství.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou učinit oznámení stanovené v čl. 8 odst. 1 dohody.

      V Bruselu dne 18. února 2008.

            Za Radu

            předseda

         D. RUPEL

      (1)  Úř. věst. L 94, 4.4.2007, s. 26.