title: 2007/450/ES,Euratom: Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 26. září 2006 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2004, oddíl I – Evropský parlament

text:
               6.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/1

         ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   ze dne 26. září 2006
   o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2004, oddíl I – Evropský parlament
   (2007/450/ES, Euratom)
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2004 (1),
   s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a na účetní rozvahu za rozpočtový rok 2004 (C6-0357/2005),
   s ohledem na výroční zprávu interního auditora,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu, spolu s odpověďmi orgánů (2),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (3),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a článek 275 Smlouvy o ES a článek 179a Smlouvy o Euratomu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 13 vnitřních předpisů pro plnění rozpočtu Evropského parlamentu (5),
   s ohledem na čl. 147 odst. 1 finančního nařízení, podle kterého musí každý orgán Společenství učinit všechna vhodná opatření, kterými bude reagovat na připomínky připojené k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu,
   s ohledem na článek 71 a čl. 74 odst. 3 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na čl. 5 odst. 1 písm. a) druhý pododstavec přílohy V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0119/2006),
   s ohledem na výsledek hlasování plenárního zasedání ze dne 27. dubna 2006 o výše uvedené zprávě Výboru pro rozpočtovou kontrolu, které – na žádost zpravodaje – převážnou většinou (tři hlasy pro, 591 proti a 13 se zdrželo hlasování) odmítlo absolutorium udělit, a proto je podle čl. 5 odst. 1 písm. a) druhého pododstavce přílohy V jednacího řádu absolutorium považováno za odložené (6),
   s ohledem na druhou zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0280/2006),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr poukázal na nedostatky monitorovacích a kontrolních systémů (bod 9.16 výroční zprávy Účetního dvora), které však byly většinou formální povahy; vzhledem k tomu, že by podle Účetního dvora chyby neměly mít zásadní vliv na zákonnost a řádnost provádění správních výdajů (bod 9.27 výroční zprávy Účetního dvora),

               B.

               vzhledem k tomu, že finanční nařízení a jednací řád Parlamentu v pozměněném znění ze dne 23 října 2002 (7) platí s účinností od 1. ledna 2003 pro procesní pravidla, kterými se řídí postup udělování absolutoria,

               C.

               vzhledem k tomu, že jednací řád Parlamentu byl dne 23. října 2002 změněn v tom smyslu, že absolutorium se uděluje předsedovi, a nikoli generálnímu tajemníkovi,

               1.

               uděluje svému předsedovi absolutorium za plnění rozpočtu v rozpočtovém roce 2004;

               2.

               uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;

               3.

               pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru a Evropskému veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            předseda

         Julian PRIESTLEY

            generální tajemník

      (1)  Úř. věst. C 105, 30.4.2004.

      (2)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 302, 30.11.2005, s. 100.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  Úř. věst. L 340, 6.12.2006, s. 29.

      (7)  Úř. věst. C 300 E, 11.12.2003, s. 303.
    ---documentbreak---

               6.7.2007

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/3

         USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
   o připomínkách, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2004, oddíl I – Evropský parlament
   EVROPSKÝ PARLAMENT,
   s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2004 (1),
   s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a na účetní rozvahu za rozpočtový rok 2004 (C6-0357/2005),
   s ohledem na výroční zprávu interního auditora,
   s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu, spolu s odpověďmi orgánů (2),
   s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a řádnosti podkladových operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES (3),
   s ohledem na čl. 272 odst. 10 a článek 275 Smlouvy o ES a článek 179a Smlouvy o Euratomu,
   s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
   s ohledem na článek 13 vnitřních předpisů pro plnění rozpočtu Evropského parlamentu (5),
   s ohledem na čl. 147 odst. 1 finančního nařízení, podle kterého musí každý orgán Společenství učinit všechna vhodná opatření, kterými bude reagovat na připomínky připojené k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu,
   s ohledem na článek 71 a čl. 74 odst. 3 a přílohu V jednacího řádu,
   s ohledem na čl. 5 odst. 1 písm. a) druhý pododstavec přílohy V jednacího řádu,
   s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0119/2006),
   s ohledem na výsledek hlasování plenárního zasedání ze dne 27. dubna 2006 o výše uvedené zprávě Výboru pro rozpočtovou kontrolu, které – na žádost zpravodaje – převážnou většinou (tři hlasy pro, 591 proti a 13 se zdrželo hlasování) odmítlo absolutorium udělit, a proto je podle čl. 5 odst. 1 písm. a) druhého pododstavce přílohy V jednacího řádu absolutorium považováno za odložené (6),
   s ohledem na druhou zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0280/2006),

               A.

               vzhledem k tomu, že Účetní dvůr poukázal na nedostatky monitorovacích a kontrolních systémů (bod 9.16 výroční zprávy Účetního dvora), které však byly většinou formální povahy; vzhledem k tomu, že by podle Účetního dvora chyby neměly mít zásadní vliv na zákonnost a řádnost provádění správních výdajů (bod 9.27 výroční zprávy Účetního dvora),

               B.

               vzhledem k tomu, že finanční nařízení a jednací řád Parlamentu v pozměněném znění ze dne 23. října 2002 (7) platí s účinností od 1. ledna 2003 pro procesní pravidla, kterými se řídí postup udělování absolutoria,

               C.

               vzhledem k tomu, že jednací řád Parlamentu byl dne 23. října 2002 změněn v tom smyslu, že absolutorium se uděluje předsedovi, a nikoli generálnímu tajemníkovi,

               D.

               vzhledem k tomu, že po usnesení ze dne 12. dubna 2005 (8) o udělení absolutoria za rok 2003 by měla následovat další opatření a měl by být vyhodnocen pokrok v provádění doporučení Parlamentu,

               E.

               vzhledem k tomu, že statut poslanců Evropského parlamentu ze dne 28. září 2005 (9) vstoupí v platnost v souladu se schválením Rady dne 19. července 2005 v první den nového volebního období v roce 2009,

               1.

               zdůrazňuje, že rok 2004 byl v mnoha ohledech rokem zvláštním, neboť téměř současně došlo k mnoha událostem, jež měly bezprostřední vliv na finanční řízení Parlamentu: přistoupení deseti nových členských států, volby do Parlamentu, v platnost vstoupil nový služební řád úředníků, další uplatňování nového finančního nařízení a realizace interních parlamentních snah o reformu („Raising the Game“);

         Účetní závěrka Evropského parlamentu

               2.

               bere na vědomí údaje z účetní závěrky Parlamentu za rozpočtový rok 2004, a to:

                              (v EUR)

                           Využití prostředků

                           Prostředky rozpočtového roku 2004

                           Prostředky přenesené z rozpočtového roku 2003

                           Prostředky 2004

                           Prostředky z převedených příjmů

                           Článek 9.1 a 9.4 finančního nařízení

                           Prostředky k dispozici

                           1 231 000 000

                           31 335 112

                           213 477 855

                           Přijaté závazky

                           1 203 370 074

                           31 328 642

                           —
                           —

                           Provedené platby

                           921 908 371

                           3 248 540

                           197 455 018

                           Prostředky převedené do roku 2005

                                       —

                                       Článek 9 finančního nařízení

                           281 461 343

                           —

                                       —

                                       Článek 10 finančního nařízení

                           —

                           6 470

                           Zrušené prostředky

                           27 629 926

                           —

                           16 022 837

                           Rozvaha k 31. prosinci 2004: 1 451 967 061

               3.

               bere na vědomí, že v roce 2004 bylo 97,76 % prostředků uvedených v rozpočtu Parlamentu využito s mírou zrušení 2,24 % a že v předchozích letech bylo dosaženo velmi vysoké úrovně plnění rozpočtu;

               4.

               vyzývá pověřené schvalující osoby, aby ve svých výročních zprávách o činnosti vysvětlili důvody – jak se již částečně děje, proč nebyly vyčerpány rozpočtové prostředky; domnívá se, že tyto důvody je nutno zohlednit při projednávání rozpočtu pro následující rok;

               5.

               bere na vědomí, že v roce 2004 Parlament obdržel příjmy ve výši 117 409 824 EUR (2003: 98 545 334 EUR);

         Politika Parlamentu v oblasti nemovitostí se zvláštním zřetelem na budovy „Winston Churchill“ (WIC) a „Salvador de Madariaga“ (SDM)
   Účetní závěrka

               6.

               připomíná, že vysoká úroveň plnění rozpočtu na rok 2004 zčásti vyplývá z běžné praxe „sběrného převodu“ používané od roku 1992 za účelem převedení jakýchkoliv prostředků, které jsou na konci roku k dispozici, do rozpočtových položek na budovy a zejména na kapitálové platby předem, které mají snížit budoucí platby úroků: tak bylo pro nákup budovy „Louise Weiss (LOW)“ ve Štrasburku na konci roku 2003 prostřednictvím sběrného převodu poskytnuto více než 70 000 000 EUR; pro nákup budovy D4 a D5 v Bruselu přinesl sběrný převod na konci roku 2004 více než 150 000 000 EUR; to odpovídá 12 % rozpočtových prostředků;

               7.

               je toho názoru, že kapitálové splátky za budovy představují pro daňové poplatníky obrovské úspory, a měly by být proto v rámci rozpočtové strategie pevně stanoveny;

               8.

               znovu vyzývá rozpočtový orgán, aby připravil rozpočtovou předpověď, která zajistí, aby částky uvedené v návrhu rozpočtu odrážely skutečné požadavky jednotlivých politik Parlamentu, aby na konci roku systematicky nedocházelo k enormnímu přeskupování částek ve prospěch politiky v oblasti nemovitostí;

               9.

               žádá, aby postupy nabídkového řízení na rozšíření budovy KAD v Lucemburku byly průhledné a spravedlivé, protože jde o první nabídkové řízení na dodání stavebního díla, které Parlament organizuje;

               10.

               vítá odpověď generálního tajemníka na dotazník o absolutoriu za rok 2004 týkající se využívání budovy LOW ve Štrasburku, že „Parlament je výhradním vlastníkem budovy LOW ve Štrasburku a může tuto budovu využívat a nakládat s ní, jak uzná za vhodné“;

         Budovy WIC a SDM

               11.

               připomíná, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu v reakci na to, že mu zpráva byla vrácena zpět, v květnu 2006 zřídil neformální pracovní skupinu, jejímž úkolem bylo být poradním sborem zpravodaje v souvislosti s obviněními ohledně současného pronájmu a případného odkoupení budov WIC a SDM ve Štrasburku Parlamentem;

               12.

               vyjadřuje hluboké politování nad tím, že přes své pravomoci v oblasti kontroly rozpočtu se Výbor pro rozpočtovou kontrolu dověděl o obviněních týkajících se uvedených smluv ze sdělovacích prostředků, a nikoli – jak by se očekávalo – od správy nebo předsednictva Evropského parlamentu, které už o těchto obviněních věděly několik týdnů;

               13.

               konstatuje, že příslušná generální ředitelství poskytla pracovní skupině všechny požadované dokumenty včetně mimořádné externí kontroly účtů a vnitřního auditu a rovněž právního poradenství; poukazuje na to, že město Štrasburk také poskytlo dokumenty, a to na požádání, i když některé dotazy týkající se těchto dokumentů nebyly dostatečně zodpovězeny; vyjadřuje hluboké politování nad tím, že jeho žádosti o veškerou příslušnou dokumentaci od společnosti SCI Erasme, soukromého investora a vlastníka budov, nebyly dosud vyřízeny; vyzývá město Štrasburk a společnost SCI Erasme, aby zodpověděly veškeré zbývající a následné otázky urychleně a s patřičným zřetelem k maximální průhlednosti, aby mohly být tyto informace využity při postupu udělování absolutoria za rozpočtový rok 2005;

               14.

               poukazuje na to, že z důvodů zajištění průhlednosti zmíněná pracovní skupina ihned požadovala a získala veřejný přístup ke všem příslušným dokumentům, které se týkají těchto budov a nacházejí se v držení správy Parlamentu;

               15.

               je si vědom toho, že zpráva o udělení absolutoria odráží finanční situaci roku 2004; zdůrazňuje však, že taková zpráva nepoukazuje jen na chyby a provinění, k nimž v minulosti došlo, ale měla by rovněž poskytnout doporučení, jak se jich v budoucnu vyvarovat;

               16.

               připomíná existenci smlouvy o pronájmu uzavřené mezi společností SCI Erasme a městem Štrasburk, jejíž platnost skončí v roce 2010; je pevně přesvědčen o tom, že když se Parlament rozhodne odkoupit budovy WIC a SDM, výše uvedená smlouva nemůže mít pro Parlament jakékoli finanční důsledky; domnívá se proto, že v tom případě by měla být smlouva zrušena;

               17.

               poukazuje na to, že jestliže má Parlament v úmyslu odkoupit budovu, měl by současně získat i pozemek; zdůrazňuje, že v této fázi se zdá zřejmé, že Parlament může získat pouze dlouhodobý pronájem, který má společnost SCI Erasme; je přesvědčen o tom, že konečné získání pozemku bude záležitostí, která se bude řešit mezi Parlamentem a městem Štrasburk, případně s francouzskými vnitrostátními orgány;

               18.

               připomíná však, že Účetní dvůr nedávno provedl kontrolu politiky v oblasti nemovitostí; poukazuje na to, že Účetní dvůr ve svém stanovisku vyjádřil obavy z použití indexace nájemného při výpočtu celkové výše dvouletého pronájmu; navíc je nutné konstatovat, že Účetní dvůr jasně uvedl, že indexace by mohla být nakonec pro Parlament nevýhodná;

               19.

               konstatuje, že pracovní skupina uvedla na základě informací, které jí byly poskytnuty, tyto skutečnosti:

                           —

                           smlouva o pronájmu, na jejímž základě si Parlament pronajímá dvě zmíněné budovy, zahrnuje třístranný vztah mezi samotným Parlamentem jako nájemcem budov WIC a SDM, městem Štrasburk jako pronajímatelem a společností SCI Erasme jako soukromým investorem a vlastníkem budovy,

                           —

                           zdá se, že neexistují žádné náznaky, že by při uzavírání a manipulaci s nájemními smlouvami a dodatkovými smlouvami došlo k protiprávnímu jednání, i když nicméně existují pochybnosti, zda byla plně dodržena zásada „řádného finančního řízení“ zakotvená ve finančním nařízení,

                           —

                           neexistuje žádný zcela spolehlivý základ pro stanovení přiměřeného nájemného za budovy WIC a SDM, když už je Parlament – jako je tomu ve Štrasburku – jediným zájemcem; v tomto případě není vhodné ani porovnávat náklady na kancelářské prostory v různých zemích a městech; je tedy pochopitelné, že to ztížilo stanovení „rozumné výše“ nájemného a také posouzení, zda Parlament po celou dobu platil přiměřené nájemné,

                           —

                           zásadní příčinu rostoucích cen nájmů je třeba hledat v tom, že orgány Parlamentu s rozhodovacími pravomocemi souhlasily v roce 1985 s návrhem města Štrasburk na každoroční indexaci nájemného, a nerespektovaly tak odmítavé stanovisko kvestorů a Výboru pro rozpočtovou kontrolu z roku 1980,

                           —

                           existuje značný rozdíl mezi nájemným, které je placeno městu Štrasburk za používání budov WIC a SDM, na straně jedné, a měsíčními splátkami města Štrasburk soukromému investorovi na straně druhé: podle výpočtů správy Parlamentu činí přeplatky za 25 let doby trvání smlouvy – po odečtení investičních nákladů a nákladů na provedené práce – celkem nejméně 32 000 000 EUR; v současné době, kdy ještě nejsou k dispozici doplňující informace od města Štrasburk a společnosti SCI Erasme, nelze vyloučit, že přeplatky dosáhnou až 46 000 000 EUR (vnitřní audit) nebo téměř 60 000 000 EUR (externí kontrola účtů),

                           —

                           teprve v březnu 2006 vyšlo najevo, že nájemné placené městu Štrasburk převyšuje splátky města soukromému investorovi; do té doby se Parlament mylně domníval, že jeho platby nájemného městu Štrasburk byly v plné výši převáděny společnosti SCI Erasme, k čemuž však ve skutečnosti nedocházelo,

                           —

                           během tohoto dlouhého období správa Parlamentu nikdy nezpochybnila přiměřenost výše nájemného a nikdy neověřovala, zda byly platby nájemného v plné výši převáděny na společnost SCI Erasme, ale ani nebyla o této záležitosti nikdy ze strany města Štrasburk informována,

                           —

                           pouze město Štrasburk vědělo o existenci dvou různých smluvních vztahů mezi třemi zúčastněnými stranami a pouze město Štrasburk už od roku 1981 vědělo o rozdílech mezi oběma částkami,

                           —

                           město Štrasburk informovalo Parlament dopisem ze dne 29. listopadu 2005, že jednání se soukromým investorem dosud neskončila; nejpozději tehdy si měla správa Parlamentu uvědomit, že mezi městem Štrasburk a soukromým investorem probíhají jednání,

                           —

                           nájemné, které Parlament platí za své budovy, by mělo pokrývat náklady na výstavbu, údržbu a používání, ale v žádném případě by nemělo zahrnovat zisk pro hostitelskou zemi nebo místní či regionální orgány v této zemi; stejně tak je také obvyklé, že každý veřejný pozemek, který dá hostitelský stát k dispozici orgánu EU, se tomuto orgánu poskytuje zdarma a nezatížený žádnými závazky; je však třeba přiznat, že nic z toho nebylo smluvně stanoveno v důsledku dobrých vztahů s městem Štrasburk jako údajně neziskovým orgánem; kromě toho neexistují žádná právní ustanovení zakazující státním, místním nebo regionálním orgánům vytvářet zisk; je však toho názoru, že přístup města Štrasburk je, velmi mírně řečeno, nezdvořilý, protože je v rozporu se zásadami pohostinnosti vůči mezinárodním institucím,

                           —

                           městu Štrasburk bylo známo, že Parlament z majetkových smluv zásadně vylučuje ustanovení o odškodnění, ale přesto to vědomě ignorovalo; byl tak narušen vztah důvěry mezi městem Štrasburk a Parlamentem,

                           —

                           lituje odstoupení města Štrasburk z třístranných jednání s Parlamentem, v jehož průběhu bylo mnohokrát opakováno, že odškodnění za ztrátu dlouhodobého pronájmu mezi městem Štrasburk a společností SCI Erasme je vyloučeno; tento postoj poté město Štrasburk při dvoustranných jednáních se společností SCI Erasme ignorovalo;

               20.

               vyvozuje z učiněných zkušeností následující závěry:

                           —

                           vyjadřuje hluboké politování nad tím, že město Štrasburk a soukromý investor SCI Erasme, neprojevily ve vztahu k Parlamentu dostatek dobré víry; stejně tak vyjadřuje politování nad nedostatkem rozhodnosti správy samotného Parlamentu,

                           —

                           vyzývá předsednictvo, aby k 31. říjnu 2006 vypovědělo nájemní smlouvu s městem Štrasburk a – pokud by byl nákup budov odložen – vyjednalo nové a přiměřenější nájemné,

                           —

                           vyzývá předsednictvo, aby přezkoumalo, zda by mohlo být přiměřené zaplatit městu Štrasburk za první pololetí roku 2006 nájemné pouze ve výši, která by mu umožnila uhradit splátky společnosti SCI Erasme, ale nikoliv celé nájemné,

                           —

                           domnívá se, že by možná bylo rozumné dále postupovat směrem k nákupu budov WIC a SDM, budou-li přitom zohledněny následující skutečnosti: výše přiměřeného nájemného – a proto i budoucí kupní ceny – je nadále nejasná; stáří budov; nebude zásadně placeno žádné odškodnění; neospravedlněné přeplatky, které Parlament po dobu 25 let hradil, by měly být započteny do kupní ceny; současně s budovami by měl Parlament získat i pozemky,

                           —

                           domnívá se, že třístranný vztah, který existuje v tomto případě, nepřispíval k plné průhlednosti ani nezaručoval řádné finanční řízení, a soudí proto, že by se mu měly orgány a instituce EU ve své politice v oblasti nemovitostí vyhnout,

                           —

                           vyzývá příslušné orgány, aby změnily článek 16 vnitřních předpisů pro plnění rozpočtu Evropského parlamentu tak, aby k projektům v oblasti nemovitostí se zásadním finančním dopadem na rozpočet musel vydávat souhlas Rozpočtový výbor,

                           —

                           ukládá správě Parlamentu, aby přijala nezbytná opatření k pravidelnému, minimálně vždy pětiletému přezkumu dlouholetých smluvních závazků vůči třetím stranám, např. nájemních smluv a smluv o poskytování služeb; výsledek těchto přezkumů by měl být zahrnut i do zpráv o činnosti generálních ředitelů; požaduje, aby první z těchto zpráv byla vypracována včas, aby byla k dispozici při postupu udělování absolutoria za plnění rozpočtu na rok 2005, a poté byla každoročně začleněna do oddílu ad hoc výroční zprávy o činnosti,

                           —

                           vyzývá správu, aby s využitím konzultací s ostatními orgány Unie vypracovala zprávu zabývající se otázkou, zda by bylo smysluplné zřídit evropský stavební úřad, který by byl odpovědný za výstavbu a údržbu budov orgánů a institucí EU; žádá, aby tato zpráva byla předložena Rozpočtovému výboru do 1. října 2007,

                           —

                           konstatuje, že město Štrasburk, avšak zejména společnost SCI Erasme, dosud nevyhověly všem žádostem o informace, které předložil Parlament; bude se proto touto otázkou znovu zabývat během postupu udělování absolutoria za rok 2005,

                           —

                           vyzývá Výbor pro rozpočtovou kontrolu, aby v rámci postupu udělování absolutoria za plnění rozpočtu v roce 2005 znovu přezkoumal politiku Parlamentu v oblasti nemovitostí a poté tento přezkum prováděl pravidelně;

               21.

               očekává, že Parlament bude pokračovat v přezkoumávání nájemních a smluvních dohod a souvisejících dokumentů, jejichž stranami jsou město Štrasburk, společnost SCI Erasme a Parlament, s cílem přesně zjistit veškeré skutečnosti;

               22.

               vítá zprávu o dodatečném auditu, který provedl Evropský účetní dvůr a který se týkal pronájmu budov WIC a SDM Parlamentem, a ztotožňuje se s jejími závěry;

         Připomínky Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004

               23.

               konstatuje, že Účetní dvůr poukázal na nedostatky monitorovacích a kontrolních systémů (bod 9.16 výroční zprávy Účetního dvora), které však byly většinou formální povahy; dále konstatuje, že chyby by podle Účetního dvora neměly mít zásadní vliv na zákonnost a řádnost provádění správních výdajů (bod 9.27);

               24.

               bere na vědomí, že v roce 2004 při téměř současném zavedení nového služebního řádu úředníků a aplikace pro elektronické zpracování dat určených pro výpočet mezd úředníků docházelo k chybám, které byly částečně způsobeny systémem pro elektronické zpracování dat a částečně také problémy při výkladu služebního řádu úředníků; konstatuje, že se na tento jev ve zvýšené míře zaměřily kontroly ex post;

               25.

               bere na také vědomí, že v roce 2005 byl zaveden nový postup pro vyúčtování cestovních výdajů, aby se zohlednilo nové finančního nařízení;

               26.

               přikládá velký význam připomínkám Účetního dvora, které se částečně shodují se zjištěním interního auditora; podle nich i nadále přetrvávají nedostatky v monitorovacích a kontrolních systémech; je toho názoru, že těmto nedostatkům je nutno věnovat největší pozornost a žádá Účetní dvůr a interního auditora, aby se v příští výroční zprávě podrobně zabývali systémovou nápravou;

         Finanční řízení Parlamentu

               27.

               konstatuje, že analýza finančního řízení doprovázející výkaz příjmů a výdajů za rok 2004 poskytuje užitečný přehled základních finančních operací za hodnocený rok a také stručné shrnutí zpráv o činnosti předkládaných generálními řediteli; domnívá se, že toto by se však dále zlepšilo jednotnější prezentací činnosti jednotlivých generálních ředitelství;

               28.

               vyzývá generálního tajemníka, aby neprodleně a dle nedávného příslibu vypracoval stručný, srozumitelný a přitažlivý dokument, který veřejnosti poskytne více informací o rozpočtovém řízení v Parlamentu (10);

               29.

               poukazuje na to, že cílem části činnosti řízení Parlamentu v roce 2004 opět bylo přizpůsobit se novým požadavkům finančního nařízení, a sice zavedením nových kontrolních systémů, postupů a pracovních metod, sestavením školicích programů a vytvářením nových oblastí kompetencí;

               30.

               konstatuje, že první zkušenosti s přísným uplatňováním ustanovení nového finančního nařízení v orgánu, jako je Parlament, který spravuje administrativní rozpočet, v některých případech ukazují, že byly vytvořeny příliš složité systémy a finanční okliky;

               31.

               vyzývá generálního tajemníka, aby sdělil, kolik spolupracovníků je nyní pověřeno kontrolními úkoly (předběžná kontrola, interní audit) a kolik spolupracovníků k tomu bylo třeba u předchozího ředitelství pro finanční kontrolu; vyzývá generálního tajemníka, aby v této souvislosti provedl analýzu a hodnocení nového systému vzhledem k systému předchozí finanční kontroly, čímž se prokáže, zda zvýšení personálního obsazení bylo oprávněné;

               32.

               znovu potvrzuje názor vyjádřený v bodě 34 výše uvedených usnesení ze dne 12. dubna 2005 a ze dne 21. dubna 2004 a usnesení ze dne 8. dubna 2003 (11), že „rozsah postupu udělení absolutoria by měl zahrnovat nejenom řídící činnost generálního tajemníka Parlamentu a správy, ale také rozhodnutí přijatá jeho vedoucími orgány, tj. předsedou, předsednictvem a Konferencí předsedů“;

               33.

               ostře kritizuje své předsednictvo a příslušné výbory za jejich nečinnost; vyzývá je, aby bezodkladně reagovaly na požadavek formulovaný v odstavcích 16 a 17 výše uvedeného usnesení ze dne 21. dubna 2004, aby předložily návrhy na přesné stanovení praktického významu politické odpovědnosti, kterou mají členové vedoucích orgánů Parlamentu z hlediska vykonávání pravomocí a přijímání rozhodnutí s významnými finančními důsledky;

               34.

               vyzývá předsednictvo, aby předem plně konzultovalo svá rozhodnutí s osobami, kterých se týkají, aby byl postup rozhodování průhledný; dále vyzývá předsednictvo, aby předložilo roční zprávu o činnosti, která by v rámci demokratické povinnosti skládat účty měla být začleněna do postupu udělování absolutoria za plnění rozpočtu;

               35.

               zdůrazňuje, že Parlament neuděluje absolutorium generálnímu tajemníkovi, nýbrž předsedovi; očekává proto, že předseda bude Výboru pro rozpočtovou kontrolu k dispozici při dialogu, který se bude týkat postupu udělování absolutoria;

         Zprávy o činnosti generálních ředitelství

               36.

               poukazuje na to, že generální tajemník Parlamentu předal dne 21. dubna 2005 Výboru pro rozpočtovou kontrolu zprávy o činnosti generálních ředitelů z roku 2004; dále poukazuje, že v této souvislosti generální tajemník jako pověřená schvalující osoba prohlašuje, že má k dispozici dostatečné záruky toho, že rozpočet Parlamentu byl plněn v souladu se zásadami finančního hospodaření a že rámec zavedených kontrol poskytuje dostatečné záruky z hlediska právnosti a řádnosti souvisejících operací;

               37.

               konstatuje, že různé zprávy o činnosti se značně liší co do rozsahu, délky, formy a míry, ve které jsou zahrnuty informace z jednotlivých složek; vyzývá generálního tajemníka, aby v budoucnu harmonizoval prezentaci a strukturu zpráv o činnosti, aby byla zajištěna lepší čitelnost a srovnatelnost, jak to vloni navrhl Účetní dvůr (v bodě 9.16 výroční zprávy Účetního dvora);

               38.

               vyzývá správu Parlamentu, aby v budoucnu předávala Výboru pro rozpočtovou kontrolu konečná znění zpráv o činnosti a prohlášení pověřených schvalujících osob se všemi přílohami;

               39.

               vítá, že všichni generální ředitelé odevzdali prohlášení o věrohodnosti finančních převodů svých oddělení; konstatuje, že pouze v jednom případě, a to při zadávání veřejné zakázky GŘ pro informace, bylo poukázáno na nedostatky, které však nebyly předmětem výhrad;

               40.

               připomíná svůj návrh z bodu 30 výše uvedeného usnesení ze dne 12. dubna 2005, že pro lepší srozumitelnost skutečné hodnoty podepsaných prohlášení schvalujících osob by bylo v budoucnosti žádoucí přijmout normalizovaný formát, který by jasně rozlišoval mezi záležitostmi vyžadujícími „pozornost“ generálního ředitele, která by nezpochybňovala jeho prohlášení o věrohodnosti, a jinými, závažnějšími záležitostmi opravňujícími k „výhradám“;

               41.

               konstatuje, že ze závěrů zprávy o činnosti vyplývají tyto všeobecné požadavky:

                           —

                           provádění interního kontrolního rámce vyžaduje více času, než se původně předpokládalo,

                           —

                           potíže při veřejných výběrových řízeních,

                           —

                           přetrvávající nutnost vyhledávat kvalifikované odborníky pro finanční oddělení generálních ředitelství a dále vzdělávat stávající pracovníky,

                           —

                           další potíže při přesunu nebo restrukturalizaci generálních ředitelství;

         Výroční zpráva interního auditora

               42.

               připomíná, že výroční zpráva interního auditora a prohlášení, jakož i zprávy o činnosti, které předložil generální tajemník a generální ředitelé, tvoří hlavní součást vyhodnocení Účetního dvora i Parlamentu při udělování absolutoria;

               43.

               připomíná, že systémy interní kontroly zavedené pověřenými schvalujícími osobami mají tyto kontrolní cíle: soulad s platnými právními předpisy, pravidly a postupy; spolehlivost informací poskytovaných vedením a evidence; a také hospodárnost, účinnost a efektivitu operací;

               44.

               dále připomíná, že schvalující osoby musejí splňovat 22 minimálních norem, aby mohli tyto kontrolní cíle realizovat; konstatuje, že tyto normy lze shrnout do pěti kontrolních kategorií: kontrolované prostředí, vedení a řízení rizik, informace a komunikace, kontrolní činnost a dohled (audit a hodnocení);

               45.

               konstatuje, že oddělení interního auditu v roce 2004 sestavilo 13 zpráv o rámci dohledu a kontrolním rámci generálních ředitelství a prozkoumalo také finanční řízení čtyř informačních kanceláří Parlamentu;

               46.

               připomíná, že plány činnosti přijaté na základě auditních zpráv připouští tyto závěry:

                           —

                           že bylo dosaženo podstatných úspěchů ve shodě s interní kontrolou, avšak kompletní provádění nového interního kontrolního rámce bude vyžadovat více času,

                           —

                           že by v každém oddělení měly být zcela vyvinuty a zdokumentovány interní kontrolní systémy a že každé oddělení musí mít za tímto účelem k dispozici dostatečné zdroje pro zavedení operací a jejich kontrolu,

                           —

                           že existuje všeobecná potřeba pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi v oblasti finančního řízení a finanční kontroly a že jejich zajištění je nutno považovat za prvořadý úkol,

                           —

                           že je dále třeba vyvinout vhodné mechanismy pro plánování, programování a stanovení cílů, nástroje pro odstraňování rizik a optimální řídící informační systémy (12);

               47.

               domnívá se dále, že na základě získaných zkušeností musí odpovědné schvalující osoby pověřením zajistit, aby:

                           —

                           systémy vnitřní kontroly zahrnovaly pravidelné ověřování věcné podstaty dlouhodobě závazných právních operací a

                           —

                           systémy vnitřní kontroly zabezpečovaly, že dlouhodobě závazné právní operace budou obsahovat ustanovení vytvářející prostor pro ekonomicky rozumné úpravy;

                     domnívá se, že interní auditor by měl ověřit řádné uplatnění těchto opatření během přezkumu rámce vnitřní kontroly;

               48.

               konstatuje, že s výhradou otázek uvedených v bodě 47 jsou tyto stěžejní oblasti zahrnuty do plánu činnosti generálního tajemníka;

               49.

               konstatuje, že průběh zadávání veřejných zakázek a příspěvky poslancům na parlamentní asistenci jsou předmětem probíhajících auditů; domnívá se, že auditní zprávy by se měly vyhodnotit při udělování absolutoria za plnění rozpočtu v roce 2005;

               50.

               žádá interního auditora, aby při ověřování legality a řádnosti výdajových operací bral v potaz také zásady účelnosti a úspornosti při hospodaření s finančními prostředky;

               51.

               žádá, aby interní auditor nejen předložil svou výroční zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu, ale také ji ústně objasnil;

         Zadávání veřejných zakázek

               52.

               připomíná, že finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla (13), která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2003, změnily postupy pro plánování, zveřejňování a přidělování smluv, které se týkají veřejných zakázek; dále připomíná, že orgány předloží rozpočtovému orgánu zprávy o průběhu vyjednávacích procesů a o smlouvách, které nespadají do působnosti směrnic o veřejných zakázkách, že v Úředním věstníku bude uveřejněn seznam dodavatelů zakázek, jejichž hodnota je vyšší než 50 000 EUR, avšak nepřesahuje limit stanovený v těchto směrnicích, a že na webových stránkách orgánů bude uveřejněn seznam dodavatelů zakázek v hodnotě od 13 800 EUR do 50 000 EUR; dále konstatuje, že Parlament v roce 2003 vyzval svého generálního tajemníka, aby každoročně informoval o uzavřených zakázkách (14);

               53.

               bere na vědomí, že výroční zpráva obsahuje následující informace o zakázkách uzavřených v roce 2004:

                           Typ smlouvy

                           Počet

                           Podíl v procentech

                           Částka v EUR

                           Podíl v procentech

                           Služby

                           229

                           58 %

                           180 927 304

                           75 %

                           Dodávky

                           99

                           25 %

                           26 500 867

                           11 %

                           Stavební práce

                           60

                           15 %

                           18 876 271

                           8 %

                           Budovy

                           4

                           2 %

                           15 593 025

                           6 %

                           Celkem

                           392

                           100 %

                           241 897 467

                           100 %

                           Typ postupu

                           Počet

                           Podíl v procentech

                           Částka v EUR

                           Podíl v procentech

                           Průměrná částka

                           Otevřené

                           95

                           24 %

                           157 909 034

                           70 %

                           1 662 200

                           Omezené

                           110

                           28 %

                           39 897 441

                           18 %

                           362 704

                           Vyjednávací

                           183

                           48 %

                           28 497 967

                           12 %

                           155 727

                           Celkem

                           388

                           100 %

                           226 304 442

                           100 %

                           585 259

               54.

               bere na vědomí, že interní auditor nyní uzavírá audit celého orgánu z hlediska postupu zadávání veřejných zakázek; vyzývá generálního tajemníka, aby řádně informoval Výbor pro rozpočtovou kontrolu o obsahu zprávy;

               55.

               lituje, že v roce 2004 silně poklesl objem zakázek zadávaných v rámci veřejných výběrových řízení; vyzývá generálního tajemníka, aby tuto skutečnost zdůvodnil;

               56.

               táže se, zda již byla zřízena databáze pro zadávání veřejných zakázek, jak to vyžaduje článek 95 finančního nařízení, a zda je již k dispozici;

               57.

               táže se, zda byly zohledněny návrhy na změnu finančního nařízení z předchozího roku (15) (zadávání veřejných zakázek nižších hodnot, výměna informací týkajících se výběrových řízení elektronickými prostředky);

         Činnost parlamentních výborů

               58.

               připomíná, že podle článku 276 Smlouvy o ES je úkolem Parlamentu udělovat Komisi absolutorium za plnění rozpočtu, přičemž to zahrnuje všechny úkolové okruhy; lituje proto, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu nemohl podle stávajících vnitřních parlamentních předpisů o organizování delegací do třetích zemí uskutečnit v daném čase plánovanou delegaci ad hoc k Evropské agentuře pro obnovu Kosova;

               59.

               vyzývá proto příslušné orgány Parlamentu, aby umožnily Výboru pro rozpočtovou kontrolu při výkonu jeho parlamentních povinností v rámci udělování absolutoria za rozpočet případně rychle a bez byrokratických průtahů vysílat malé delegace do členských a třetích států, které na místě provedou potřebné kontroly;

         Politické skupiny (přezkum účtů a postupů – rozpočtová položka 3 7 0 1)

               60.

               připomíná, že podle bodu 2.7.3 předpisů, kterými se řídí rozpočtová položka 3 7 0 1 (16), se má předsednictvo a Výbor pro rozpočtovou kontrolu zabývat ročními účetními závěrkami politických skupin po auditu v souladu s pravomocemi, které jim uděluje jednací řád;

               61.

               opětovně zdůrazňuje, že politické skupiny mají vlastní odpovědnost za správu a využití svých prostředků přidělených z rozpočtu Parlamentu a že se působnost interního auditu Parlamentu nevztahuje na podmínky, za kterých se využívají prostředky podle položky rozpočtu 3 7 0 1 (přibližně 3,2 % celkového rozpočtu Parlamentu);

               62.

               vítá, že politické skupiny musí zveřejnit své vnitřní finanční předpisy a rozpočtové řízení za rok 2004 na webové stránce Parlamentu;

               63.

               táže se, zda politické skupiny při uplatňování zásad nového finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel narazily na problémy;

               64.

               bere na vědomí, že v roce 2004 byly prostředky v rozpočtové položce 3 7 0 1 plněny takto:

                              (v tisících EUR)

                           Celkem k dispozici v rozpočtu

                           43 250

                           Nezařazení poslanci

                           1 246

                           Částka pro politické skupiny

                           42 004

                           Politická skupina

                           Prostředky přidělené z rozpočtu EP

                           Vlastní prostředky politických skupin

                           Výdaje

                           Míra využití

                           Horní hranice pro převody prostředků (17)

                           Převedeno do roku 2005

                           PPE

                           16 077

                           2 912

                           14 828

                           78 %

                           8 038

                           4 160

                           PSE

                           12 204

                           3 775

                           10 952

                           69 %

                           6 102

                           5 027

                           ELDR/
                           ALDE

                           4 525

                           1 192

                           3 612

                           63 %

                           2 263

                           2 106

                           Verts/ALE

                           2 785

                           998

                           3 156

                           83 %

                           1 393

                           628

                           GUE/NGL

                           2 976

                           1 217

                           3 018

                           72 %

                           1 488

                           1 175

                           UEN

                           1 687

                           426

                           1 840

                           87 %

                           844

                           273

                           EDD (18)

                           650

                           605

                           1 225

                           98 %

                           neaplikovatelné

                           neaplikovatelné

                           IND/DEM

                           1 100

                           4

                           452

                           41 %

                           550

                           653 (19)

                           Celkem

                           42 004

                           11 130

                           39 083

                           74 %

               65.

               konstatuje, že externí auditoři politických skupin potvrdili, že účetnictví bylo vedeno v souladu s platnými předpisy a mezinárodními účetními standardy;

               66.

               bere na vědomí, že předsednictvo dne 29. září 2005 projednalo a schválilo zprávy politických skupin o plnění rozpočtu a zprávy auditorů;

               67.

               konstatuje, že politické skupiny zpravidla nevyčerpaly přidělené prostředky;

               68.

               vyzývá Komisi a Radu, aby při nadcházejících jednáních o reformě finančního nařízení s konečnou platností a komplexně stanovily, jakým způsobem přistupovat z právního hlediska k finančním prostředkům poskytovaným politickým skupinám z rozpočtu Parlamentu, jak požadoval Parlament ve svém postoji ze dne 15. března 2006 (20);

         Příspěvky poslancům

               69.

               vítá, že výše uvedený statut poslanců Evropského parlamentu vstoupí v platnost v souladu s dohodou Rady ze dne 19. července 2005 v první den nového volebního období v roce 2009;

               70.

               poukazuje na to, že v květnu 2004 byla pravidla pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům (21) upravena podle finančního nařízení;

               71.

               připomíná rozhodnutí předsednictva ze dne 28. května 2003, ve kterém předsednictvo rozhodlo, aby „po přijetí statutu poslanců Evropského parlamentu v plénu a podle časového harmonogramu pro jeho vstoupení v platnost začal postup pro předsednictvím plánované přijetí nových pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům“; vyzývá generálního tajemníka, aby Výbor pro rozpočtovou kontrolu informoval o tom, jaká opatření předsednictvo dosud přijalo;

               72.

               žádá předsednictvo, aby uskutečnilo záměry uvedené ve statutu poslanců a schválené Parlamentem, které se týkají vytvoření systému pro ty poslance, kteří si to přejí, podle něhož by se poslancům hradily pouze skutečné cestovní výdaje;

         Asistenční příspěvek

               73.

               bere na vědomí, že dne 13. prosince 2004 předsednictvo přijalo změny v předpisech upravujících asistenční příspěvek (22), které mají mimo jiné zajistit větší konzistenci mezi těmito předpisy a požadavky finančního nařízení;

               74.

               lituje, že až do července 2004 byly smlouvy o stážích a smlouvy o poskytování služeb se samostatně výdělečnými osobami, společnostmi nebo nadacemi vkládány do počítačového systému Parlamentu se stejným kódem bez ohledu na typ smlouvy nebo na to, zda se smlouva týká asistenta nebo stážisty;

               75.

               lituje, že generálnímu tajemníkovi byly předávány nedostatečné informace o částkách, které pobírala jako mzdu velká část asistentů zaměstnaných na základě smlouvy o poskytování služeb; vítá informace od generálního tajemníka o částkách vyplacených asistentům, které zaměstnávají poslanci přímo nebo kterým vyplácí mzdu osoba pověřená prováděním plateb;

               76.

               vyjadřuje politování nad tím, že ke dni 20. února 2006 nepředalo Parlamentu 87,2 % poslanců prohlášení o výdajích na parlamentní asistenční příspěvek, jež měly být zaslány do 1. listopadu 2005, jak vyžaduje čl. 14 odst. 5 písm. e) a čl. 14 odst. 6 písm. b) a c) pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům, které zahrnují prohlášení o zařazení asistenta do systému sociálního zabezpečení v případě, že se u asistenta jedná o smlouvu s poskytovatelem služeb; dále lituje, že Parlament dosud neuzavřel rámcové smlouvy, v souladu s příslušným vnitrostátním právem, se společnostmi, které se specializují v oblasti řízení daní a sociálního zabezpečení spojených se zaměstnaneckými smlouvami, jak to vyžaduje čl. 14 odst. 5 písm. f) pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům, o což bylo žádáno přinejmenším od července roku 2004;

               77.

               trvá na tom, že nejúčinnějším způsobem řešení problému chybějící dokumentace o výdajích na parlamentní asistenční příspěvek by bylo zaslání individuálních sdělení poslancům, kteří dokumenty ještě nepředložili;

               78.

               vyzývá předsednictvo, aby urychleně dokončilo projednávání výsledků prací parlamentní pracovní skupiny pro parlamentní asistenci a navrhlo úpravy, které by vedly k větší průhlednosti využívání asistenčního příspěvku poslanci; vyzývá generálního tajemníka, aby Výbor pro rozpočtovou kontrolu informoval o návrzích pracovní skupiny a o rozhodnutí předsednictva;

               79.

               vyzývá předsednictvo, aby vypracovalo statut pro asistenty poslanců, kde se mimo jiné stanoví podmínky pro přijetí, pracovní podmínky, podmínky pro sociální zabezpečení a daňové podmínky; naléhá na to, aby tento statut by vstoupil v platnost co nejdříve;

         Dobrovolné důchodové připojištění

               80.

               připomíná, že Účetní dvůr ve svých výročních zprávách za poslední tři roky poukazoval na to, že pro doplňkový systém důchodového pojištění Parlamentu musí být vytvořen dostatečný právní základ; připomíná, že podle Účetního dvora je dále nutno vytvořit jednoznačná pravidla pro případ deficitu (23); poznamenává však, že podle názoru právní služby Parlamentu již „dostatečný právní základ pro doplňkové důchodové pojištění“ existuje v rámci právní autonomie Evropského parlamentu vyplývající z článku 199 Smlouvy o ES (bývalý článek 142 Smlouvy o EHS), který opravňuje Evropský parlament přijmout opatření týkající se jeho vnitřní organizace (24) a dále „poté, kdy statut poslanců vstoupí v platnost, bude právní základ pro penzijní fond tvořit článek 27 statutu“ (24);

               81.

               dále poukazuje na letošní zprávu o činnosti generálního ředitelství pro finance, ve které se v souvislosti s doplňkovým důchodovým pojištěním na rozpočtový rok 2004 uvádí:

                           —

                           chybějící smluvní základ, který by upravoval vztah mezi Parlamentem a penzijním fondem,

                           —

                           chybějící pravidla pro případ přebytku, popř. deficitu fondu,

                           —

                           nejasnosti týkající se technického zakotvení nároků členů penzijního fondu do rozpočtu;

               82.

               konstatuje, že v listopadu 2005 měl doplňkový penzijní fond 475 členů: tito členové platili měsíční příspěvek – ze všeobecného příspěvku na úhradu nákladů – ve výši 948 EUR (1/3); Parlament platil měsíčně 1 896 EUR (2/3); na dobrovolné důchodové připojištění byla v rozpočtu na rok 2004 vyčleněna částka 10 300 000 EUR;

               83.

               konstatuje, že penzijní fond vykazoval k 31. prosinci 2004 nedostatečné pojistně technické krytí ve výši 43 756 745 EUR a úroveň financování 76,8 % a že k 31. prosinci 2005 deficit výrazně poklesl na 28 875 417 EUR a úroveň financování se zvýšila na 86,1 % (25);

               84.

               bere na vědomí, že člen penzijního fondu po dovršení 60 let věku a po pěti letech placení příspěvků může pobírat starobní důchod ve výši 1 276 EUR měsíčně;

               85.

               konstatuje, že předsednictvo v letech 2002 až 2005 nezohlednilo připomínky Účetního dvora; konstatuje, že předsednictvo dne 30. listopadu 2005 přijalo tato opatření:

                           —

                           zvýšení měsíčního příspěvku od roku 2006: 1 094 EUR pro poslance a 2 188 EUR pro Parlament,

                           —

                           pracovní skupina musí vypracovat zprávu o finanční situaci penzijního fondu;

               86.

               je toho názoru, že vztah mezi Parlamentem a penzijním fondem by měl ještě v tomto roce získat smluvní základ; vyzývá generálního tajemníka, aby v prosinci 2006 předložil Výboru pro rozpočtovou kontrolu zprávu o dosaženém pokroku;

               87.

               domnívá se dále, že příspěvky poslanců na dobrovolné důchodové pojištění by měly být odečítány přímo z osobních příjmů, a nikoli ze systému parlamentních příspěvků; konstatuje však, že pokud jde o současný systém příspěvků, dospěl Účetní dvůr ve svém stanovisku 5/99 k závěru, že z pohledu fondu a jeho členů fungoval systém efektivně. Navíc umožňoval Parlamentu vypočíst správně částky, který je sám povinen uhradit, protože podle příslušných předpisů musí Parlament uhradit dvojnásobek částky, kterou přispívají poslanci; konstatuje, že Účetní dvůr neshledával žádný problém v pokračování tohoto systému, pokud bude přesněji vymezen a jeho fungování bude popsáno v oficiálním dokumentu;

               88.

               se znepokojením konstatuje, že odečítání příspěvků do tohoto systému důchodového pojištění z příspěvku na všeobecné výdaje vystavuje poslance riziku nařčení, že veřejné prostředky jsou používány ke krytí příspěvků na soukromé důchodové pojištění, a vyzývá proto předsednictvo Parlamentu, aby do 31. března 2007 navrhlo opatření, která zajistí, že tyto platby budou hradit členové tohoto systému důchodového pojištění sami stálými příkazy k úhradě z účtu;

               89.

               konstatuje, že až v roce 2009 vstoupí v platnost statut poslanců Evropského parlamentu, bude s poslanci jednáno stejně a tento fond pro dobrovolné důchodové připojištění již nebude moci přijímat nové členy; navíc je toho názoru, že po vstupu statutu poslanců v platnost:

                           —

                           by dobrovolné důchodové připojištění mělo být ukončeno,

                           —

                           poslanci již nebudou moci být členy dobrovolného penzijního fondu,

                           —

                           do té doby získané nároky však zůstanou zachovány;

         Evropské politické strany

               90.

               konstatuje, že účetnictví politických stran na evropské úrovni bylo v roce 2004 následující:

                           (v EUR)

                           Rozpočet na rok 2004 přijatý v rámci dohody

                           Strana

                           Oprávněné výdaje podle návrhu rozpočtu uvedeného jako příloha k žádosti o finanční podporu

                           Požadovaná finanční podpora

                           Vlastní prostředky

                           Konečná částka finanční podpory

                           Procento požadované finanční podpory

                           PPE

                           2 116 783,00

                           1 587 587,00

                           517 555,63

                           1 051 469,44

                           66 %

                           PSE

                           1 676 000,00

                           1 257 000,00

                           447 780,45

                           1 093 853,21

                           87 %

                           ELDR

                           825 194,00

                           618 896,00

                           156 156,24

                           462 661,31

                           75 %

                           EFGP

                           408 000,00

                           307 500,00

                           77 371,36

                           171 460,56

                           56 %

                           AEN

                           215 000,00

                           161 250,00

                           28 000,00

                           83 964,01

                           52 %

                           PDE

                           453 900,00

                           340 425,00

                           23 509,72

                           69 861,91

                           21 %

                           GE

                           280 366,00

                           210 275,00

                           69 800,00

                           120 895,22

                           58 %

                           EFA

                           222 024,00

                           165 724,00

                           54 407,34

                           163 222,02

                           99 %

                           Celkem

                           6 197 267,00

                           4 648 657,00

                           1 374 940,74

                           3 217 387,68

                           69 %

                           PPE: Evropská lidová strana, PSE: Evropská socialistická strana, ELDR: Evropská liberální, demokratická a reformní strana, EFPG: Federace evropských stran Zelených, AEN: Aliance pro Evropu národů, PDE: Evropská demokratická strana, GE: Strana evropské levice, EFA: Evropská svobodná aliance.

               91.

               zdůrazňuje, že externí auditoři politických stran potvrdili, že účetnictví bylo vedeno v souladu s platnými předpisy a mezinárodními účetními standardy;

               92.

               zdůrazňuje, že politické strany na evropské úrovni zatím nedokázaly úplně vyčerpat prostředky, které jim byly přiděleny;

               93.

               připomíná, že ve svém postoji ze dne 15. března 2006 (26) o reformě finančního nařízení předložil návrh na právní přístup k vlastním zdrojům politických stran na evropské úrovni ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (27);

               94.

               připomíná, že příslušný výbor Parlamentu brzy předloží zprávu o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 a že v roce 2004 bylo toto nařízení poprvé uplatněno;

               95.

               vyzývá předsednictvo, aby v zájmu účinnějšího uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 zohlednilo následující body:

                           —

                           že by mělo být možné převést do příštího rozpočtového roku 15 % prostředků vázaných na finanční podporu, které ještě nebyly využity,

                           —

                           že by politickým stranám na evropské úrovni mělo být dovoleno vytvořit si z vlastních prostředků rezervu, která jim umožní v případě zániku strany dostát zákonným závazkům vůči svým zaměstnancům a smluvním partnerům,

                           —

                           že by měl být vytvořen víceletý finanční rámec (pokrývající např. legislativní období), který by stranám poskytoval více jistoty při plánování;

         Přijímání zaměstnanců z nových členských států

               96.

               vyzývá generálního tajemníka, aby do konce prosince 2006 podal zprávu o tom, jakého pokroku bylo dosaženo při přijímání zaměstnanců z nových členských států v jednotlivých kategoriích (tlumočníci, překladatelé, správní zaměstnanci atd.);

         Výdaje na tlumočení (zvláštní zpráva Účetního dvora 5/2005)

               97.

               zdůrazňuje, že vícejazyčnost je jedním z charakteristických znaků Evropské unie a že je výrazem kulturní a jazykové různorodosti Unie a zajišťuje rovné zacházení se všemi jejími občany; zdůrazňuje, že vícejazyčnost zaručuje právo občanů komunikovat s institucemi Evropské unie v jednom z úředních jazyků Unie, a dává tak občanům možnost uplatnit jejich právo na demokratickou kontrolu;

               98.

               poukazuje na to, že provedl podrobné přezkoumání zvláštní zprávy Účetního dvora 5/2005 v samostatném usnesení;

               99.

               uznává, že značné zvýšení nákladů v řadě oblastí činnosti Parlamentu, včetně tlumočení, je způsobeno častým cestováním mezi jeho jednotlivými sídly, jak uvádí zvláštní zpráva Účetního dvora 5/2005;

         Interinstitucionální dohoda o zdokonalení zákonodárné činnosti: hodnocení dopadu

               100.

               poukazuje na své rozhodnutí ze dne 9. října 2003 o uzavření interinstitucionální dohody o zdokonalení zákonodárné činnosti (28) a bere na vědomí závěry pracovní skupiny týkající se hodnocení dopadu (29); a v souladu s tím se domnívá, že:

                           —

                           každá instituce by měla odpovídat za hodnocení dopadu svých vlastních návrhů,

                           —

                           hodnocení dopadu by se mělo týkat všech textů s větším politickým významem a zahrnovat následující oblasti: důsledky regulace, včetně důsledků v případě neexistence regulace, hospodářské, environmentální, sociální a rozpočtové důsledky,

                           —

                           Parlament by měl přenechat hodnocení dopadu třetí straně a spokojit se pouze s hodnocením kvality jejích posudků,

                           —

                           rozhodnutí o tom, zda bude provedeno hodnocení dopadu, a o jeho posudcích by měli provádět političtí koordinátoři nebo předsedové specializovaných výborů;

               101.

               je toho názoru, že začlenění hodnocení dopadu je spojeno s riziky, která by mohla narušit práci Parlamentu, neboť

                           —

                           by mohlo být omezeno či politicky kontrolováno právo poslanců předkládat pozměňovací návrhy,

                           —

                           by se ještě zvýšil časový tlak, pod kterým Parlament již nyní pracuje v důsledku lhůt pro předložení a lhůt pro překlad,

                           —

                           by se mohlo ukázat, že začlenění externích odborných posudků a jejich posuzování je příliš velkým břemenem,

                           —

                           by se mohlo ukázat nemožným sjednávání kompromisů na poslední chvíli;

               102.

               vyzývá proto generálního tajemníka a příslušné parlamentní orgány, aby objasnily, jak se má podle jejich názoru uplatňovat tento aspekt interinstitucionální dohody o zdokonalení zákonodárné činnosti;

         Činnosti následující po usnesení o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2003

               103.

               vítá, že auditní zprávy oddělení interního auditu nalezly uplatnění v přepracovaném plánu činnosti generálního tajemníka, který jej spolu s prohlášením o věrohodnosti předal příslušným orgánům Evropského parlamentu; připomíná, že akční plán obsahuje 47 dílčích opatření a vyzývá generálního tajemníka, aby objasnil, které z těchto opatření stanovil jako priority;

               104.

               konstatuje, že Parlament zaručil plnění rozpočtové položky 3 7 0 1 nezařazeným poslancům a potvrdil věrohodnost tohoto plnění; připomíná, že dokumenty týkající se této rozpočtové položky budou uveřejněny na webové stránce Parlamentu;

               105.

               bere na vědomí, že návrhy generálního tajemníka týkající se jednak vzorového dopisu pro výběr externích auditorů politických skupin a jednak finanční zprávy předsedy politické skupiny byly předloženy předsednictvu k diskusi a ke schválení; konstatuje, že rozhodnutí dosud nebylo přijato a vyzývá předsednictvo, aby informovalo Výbor pro rozpočtovou kontrolu o výsledku jednání;

               106.

               bere na vědomí, že Parlament v roce 2004 začal v rámci příprav na uplatňování statutu poslanců Evropského parlamentu technicky slučovat správní systémy pro vyplácení příspěvků poslancům, které do té doby fungovaly na sobě nezávisle (projekt PAM – „Portail Applicatif des Membres“);

               107.

               bere na vědomí, že disciplinární komise ukončila své šetření týkající se určení odpovědnosti za rozdíl mezi stavem v hotovosti a příslušnými účty ve výši 4 136 125 BEF v roce 1982; očekává, že tato částka bude včetně úroků vrácena;

               108.

               s uspokojením bere na vědomí, že předsednictvo dne 12. prosince 2005 schválilo závěrečnou zprávu pracovní skupiny EMAS („Eco-Management and Audit System“) a že tato zpráva o systému ekologického řízení v rámci institucí bude od února 2006 zveřejněna na webové stránce Parlamentu;

               109.

               bere na vědomí, že došlo k dalšímu zlepšení služeb poslancům v oblasti informačních technologií, zejména prostřednictvím:

                           —

                           lepšího vybavení kanceláří poslanců výpočetní technikou,

                           —

                           vybudováním sítě CyberLAN, ke které se může připojit jakýkoli počítač,

                           —

                           spuštěním pilotního projektu pro zavedení systému elektronického podpisu,

                           —

                           zlepšením opatření na ochranu serverů, pracovních stanic a síťových komponent,

                           —

                           vybavením Parlamentu bezdrátovou komunikační sítí („Hotspots“ a „Wireless Fidelity“);

               110.

               trvá na tom, aby elektronické podpisy, pro něž se v současné době připravuje výše zmíněný pilotní projekt, byly zavedeny co nejdříve, aby poslanci mohli podepisovat dokumenty, jako jsou pozměňovací návrhy a parlamentní otázky, bez předávání dokumentů v papírové podobě, čímž by se zvýšila účinnost práce poslanců Parlamentu;

               111.

               konstatuje, že kvestoři dne 16. listopadu 2005 rozhodli o tom, že dokumenty výborů budou jejich členům i nadále k dispozici, že však distribuce textů a tiskových sdělení přijatých ve Štrasburku v tištěné podobě bude pozastavena.

      (1)  Úř. věst. C 105, 30.4.2004.

      (2)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 302, 30.11.2005, s. 100.

      (4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  Úř. věst. L 340, 6.12.2006, s. 29.

      (7)  Úř. věst. C 300 E, 11.12.2003, s. 303.

      (8)  Úř. věst. L 196, 27.7.2005, s. 28.

      (9)  Úř. věst. L 262, 7.10.2005, s. 1.

      (10)  Odpověď generálního tajemníka na bod 9 usnesení Parlamentu ze dne 21. dubna 2004 k udělení absolutoria za rok 2002 (Úř. věst. L 330, 4.11.2004, s. 160).

      (11)  Úř. věst. L 148, 16.6.2003, s. 62.

      (12)  Bod 40 výše uvedeného usnesení ze dne 12. dubna 2005.

      (13)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1). Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

      (14)  Bod 90 výše uvedeného usnesení ze dne 8. dubna 2003.

      (15)  Bod 73 výše uvedeného usnesení ze dne 12. dubna 2005.

      (16)  Rozhodnutí předsednictva ze dne 30. června 2003.

      (17)  Podle prováděcích pravidel pro rozpočtovou položku 3710.

      (18)  Prostředky poskytnuty pouze pro 1. pololetí 2004.

      (19)  Rozhodnutí předsednictva ze dne 29. září 2005.

      (20)  Přijaté texty, P6_TA(2006)0085, pozměňovací návrh 63.

      (21)  PE 113.116.

      (22)  Články 14 až 16 pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům.

      (23)  Úř. věst. C 301, 20.11.2005, tabulka 9.2; Úř. věst. C 293, 30.11.2004, tabulka 9.3; Úř. věst. C 286, 28.11.2003, bod 9.15.

      (24)  Sdělení generálního tajemníka předsednictvu o správě dobrovolného systému důchodového pojištění poslanců, listopad 2005, PE 356.020/BUR./REV.

      (25)  Pramen: ASBL Pension Fund – výroční zpráva za rok 2005.

      (26)  Přijaté texty, P6_TA(2006)0085, pozměňovací návrh 99.

      (27)  Úř. věst L 297, 15.11.2003, s. 1.

      (28)  Úř. věst. C 81 E, 31.3.2004, s. 84.

      (29)  Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.


title: 2014/228/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 25. listopadu 2013 o uzavření Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou

text:
               26.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 25. listopadu 2013
   o uzavření Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou

      (2014/228/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 8. října 2004 pověřila Rada Komisi, aby zahájila jednání s Ukrajinou o dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS).

               (2)

               V souladu s rozhodnutím Rady ze dne 15. listopadu 2005 byla Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou (dále jen „dohoda“) podepsána dne 1. prosince 2005.

               (3)

               Dohoda umožňuje užší spolupráci s Ukrajinou v oblasti družicové navigace. Provede řadu prvků evropských družicových navigačních programů.

               (4)

               Dohoda by měla být schválena,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Evropské unie.
   Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení stanovené v čl. 17 odst. 1 dohody (1) a dále toto oznámení:

      „V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dnem 1. prosince 2009 Evropská unie nahradila Evropské společenství a stala se jeho nástupkyní a od uvedeného dne vykonává všechna jeho práva a povinnosti. Odkazy na ‚Evropské společenství‘ či ‚Společenství‘ ve znění dohody se proto považují za odkazy na ‚Evropskou unii‘ či ‚Unii‘.“

   Článek 3
   Postoj, který má Unie zaujmout v řídícím výboru GNSS a ve společných technických pracovních skupinách uvedených v článku 14 dohody, přijímá Rada na návrh Komise.
   Článek 4
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

            Za Radu

            předseda

         D. PAVALKIS

      (1)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní Generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 14. října 2011 o zřízení skupiny národních odborníků pro odvětví uhlí (NCE)

text:
               15.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 304/3

         ROZHODNUTÍ KOMISE
   ze dne 14. října 2011
   o zřízení skupiny národních odborníků pro odvětví uhlí (NCE)
   2011/C 304/03
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 194 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že cílem politiky Unie v oblasti energetiky je zajistit fungování trhu s energií a bezpečnost dodávek energie v Unii v duchu solidarity mezi členskými státy.

               (2)

               Sdělení Komise ze dne 10. listopadu 2010„Energie 2020. Strategie pro konkurenceschopnou, udržitelnou a bezpečnou energii“ (1) sice poukázalo na to, že členské státy budou muset zrušit subvence, které mají nepříznivý vliv na životní prostředí, zároveň však vyzdvihlo potenciál pro další rozvoj domácích fosilních paliv EU s cílem zabezpečit evropským podnikům a spotřebitelům bezpečnou a udržitelnou dodávku energie za konkurenční ceny.

               (3)

               Rozhodnutí Rady 2010/787/EU stanoví rušení subvencí pro těžbu uhlí v nekonkurenceschopných uhelných dolech do 31. prosince 2018.

               (4)

               Vzhledem k podílu uhlí na evropských dodávkách energie je vhodné, aby Komise zřídila skupinu odborníků, kteří by jí byli nápomocni při sledování trhů s uhlím, a rovněž umožnila stálou výměnu informací mezi členskými státy a EU.

               (5)

               Na základě článku 8 nařízení Rady (ES) č. 405/2003 ze dne 27. února 2003 o monitorování dovozů černého uhlí pocházejícího ze třetích zemí (2) se skupina odborníků pro odvětví uhlí – skupina národních odborníků pro odvětví uhlí (NCE) – od roku 2003 do roku 2010 pravidelně scházela.

               (6)

               Platnost nařízení (ES) č. 405/2003 skončila dne 31. prosince 2010, aniž by bylo nahrazeno.

               (7)

               V duchu prodloužení dobré spolupráce v rámci skupiny NCE zavedené pro účely nařízení (ES) č. 405/2003 je třeba novou skupinu odborníků pro odvětví uhlí pojmenovat po skupině NCE.

               (8)

               Skupina NCE by měla i nadále usnadňovat spolupráci a konzultaci mezi Komisí a orgány členských států odpovědnými za problematiku energetické politiky v odvětví uhlí o všech aspektech hodnotového řetězce v odvětví uhlí, aniž by duplikovala činnost ostatních, specifických konzultačních skupin organizovaných Komisí.

               (9)

               Skupina NCE by dále měla v souvislosti s širším dialogem zúčastněných stran o otázkách energetiky usnadnit výměnu osvědčených postupů v oblasti těžby a využití uhlí, aniž by duplikovala činnost již stávajících odborných a jiných skupin, včetně skupin zřízených legislativními akty, a přitom plně dodržovat pravidla hospodářské soutěže a státní podpory stanovená v článcích 101 až 109 Smlouvy o fungování EU, jakož i rozhodnutí Rady 2010/787/EU.

               (10)

               Skupina NCE by měla být složena z orgánů členských států odpovědných za problematiku energetické politiky v odvětví uhlí. Tyto orgány jmenují své zástupce.

               (11)

               Zejména pokud jde o výměnu osvědčených postupů a s cílem zapojit případně příslušné technické a regulační orgány členských států se jednání skupiny NCE mohou příležitostně účastnit i externí odborníci, včetně zástupců uvedených orgánů.

               (12)

               Měla by být stanovena pravidla pro poskytování informací členy skupiny NCE a jejich zástupci.

               (13)

               Osobní údaje týkající se členů skupiny NCE by se měly zpracovávat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (3).

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Předmět
   Tímto se zřizuje skupina národních odborníků pro odvětví uhlí, dále jen „NCE“.
   Článek 2
   Úkol
   Úkolem skupiny NCE je:

               a)

               být Komisi nápomocna při sledování vývoje trhů s uhlím;

               b)

               navázat spolupráci a zajistit pravidelné konzultace mezi orgány členských států odpovědnými za problematiku energetické politiky v odvětví uhlí a Komisí v otázkách souvisejících s aspekty hodnotového řetězce v odvětví uhlí, včetně uzavírání dolů;

               c)

               zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti těžby a využívání uhlí.

         Článek 3
   Konzultace
   Komise může konzultovat skupinu NCE v jakékoli záležitosti týkající se všech aspektů hodnotového řetězce v odvětví uhlí.
   Článek 4
   Členství – jmenování členů
   1.   Skupina NCE je složena z orgánů členských států odpovědných za problematiku energetické politiky v odvětví uhlí.
   2.   Orgány členských států jmenují své zástupce.
   3.   Názvy orgánů členských států se zveřejňují v rejstříku skupin odborníků a jiných podobných seskupení, který vede Komise (dále jen „rejstřík“).
   Článek 5
   Činnost
   1.   Skupině NCE předsedá zástupce Komise.
   2.   Skupina NCE může se souhlasem útvarů Komise zřizovat podskupiny pro přezkoumání konkrétních otázek, zejména výměny osvědčených postupů, na základě pověření definovaného skupinou NCE. Tyto podskupiny budou rozpuštěny, jakmile svůj mandát splní.
   3.   Zástupce Komise může příležitostně k práci ve skupině NCE nebo podskupinách přizvat externí odborníky, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny či podskupin. Zástupce Komise může navíc udělit status pozorovatele jednotlivcům, organizacím stanoveným v pravidle 8 odst. 3 horizontálních pravidel pro skupiny odborníků a kandidátským zemím.
   4.   Členové skupiny odborníků a jejich zástupci, jakož i přizvaní odborníci a pozorovatelé musí dodržovat povinnosti služebního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly a dále bezpečnostní pravidla Komise o ochraně utajovaných skutečností EU, stanovená v příloze jednacího řádu Komise (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
   5.   Skupina odborníků a její podskupiny zasedají v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupiny NCE a jejích podskupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.
   6.   Skupina NCE může přijmout svůj jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků.
   7.   Komise zveřejňuje příslušné informace o činnosti skupiny NCE buď jejich umístěním v rejstříku, nebo na určené internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku.
   Článek 6
   Výdaje na zasedání
   1.   Účastníkům podílejícím se na činnostech skupiny NCE nebo jejích podskupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
   2.   Cestovné a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností skupiny NCE nebo jejích podskupin hradí Komise v souladu s předpisy platnými v rámci Komise.
   3.   Tyto náklady se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.

      V Bruselu dne 14. října 2011.

            Za Komisi

         Günther OETTINGER

            člen Komise

      (1)  KOM(2010) 639 v konečném znění.

      (2)  Úř. věst. L 62, 6.3.2003, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 308, 8.12.2000, s. 26, ve znění rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1).