title: 2014/415/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 24. června 2014 o způsobu provádění doložky solidarity Unií

text:
               1.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 192/53

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 24. června 2014
   o způsobu provádění doložky solidarity Unií

      (2014/415/EU)

   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 222 odst. 3 větu první této smlouvy,
   s ohledem na společný návrh Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Toto rozhodnutí se vztahuje na provádění ustanovení článku 222 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) (dále jen „doložka solidarity“) ze strany Unie. Nevztahuje se na provádění doložky solidarity členskými státy podle čl. 222 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Podle Prohlášení (č. 37) k článku 222 Smlouvy o fungování Evropské unie může členský stát zvolit nejvhodnější prostředek ke splnění svého závazku solidarity vůči jinému členskému státu.

               (2)

               Podle čl. 222 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jednají Unie a členské státy společně v duchu solidarity, pokud je některý členský stát cílem teroristického útoku nebo obětí přírodní nebo člověkem způsobné pohromy. Je třeba usilovat o soudržnost a doplňkovost opatření Unie a členských států, a to v zájmu členského státu uplatňujícího doložku solidarity a s cílem předejít zdvojování úsilí. Vzhledem k tomu, že členské státy mají koordinovat svou činnost v Radě, aby splnily své povinnosti ohledně solidarity podle čl. 222 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je vhodné stanovit pro provádění doložky solidarity Unií způsob koordinace v Radě.

               (3)

               Způsob koordinace v Radě by měl vycházet z opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize, která Rada schválila dne 25. června 2013, v nichž se stanoví, že v rámci integrované politické reakce Unie na krize budou podporována i opatření pro provádění doložky solidarity. Je třeba, aby Rada zejména v případě přezkumu upravila opatření pro integrovanou politickou reakci Unie na krize.

               (4)

               Provádění doložky solidarity Unií by mělo vycházet v co největší míře ze stávajících nástrojů, zvyšovat účinnost posilováním koordinace a předcházením zdvojování, fungovat bez přidávání dalších zdrojů, poskytovat členským státům jednoduché a jasné rozhraní na úrovni Unie a respektovat pravomoci svěřené jednotlivým orgánům a útvarům Unie.

               (5)

               Doložka solidarity vyzývá Unii, aby uvedla do pohotovosti veškeré nástroje, které má k dispozici, jako například strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie, mechanismus civilní ochrany Evropské unie zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (1) (dále jen „mechanismus Unie“), rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (2) a struktury vytvořené v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).

               (6)

               Rozsah opatření pro provádění doložky solidarity Unií by měl být jasně vymezen.

               (7)

               Pokud jde o boj proti terorismu, strategickým rámcem pro činnost Unie je Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu. K dispozici jsou různé nástroje, jako například nástroje pro posílení ochrany kritických infrastruktur v energetice a dopravě (3). Na základě sdělení Komise nazvaném „Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly“ byla přijata nejrůznější opatření, jako například akce zaměřené na posilování spolupráce mezi donucovacími orgány, na lepší předcházení radikalizaci, zejména zřízením sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (Radicalisation Awareness Network), a na omezování přístupu teroristů k finančním prostředkům, jakož i k výbušninám (4) a k chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným materiálům, nebo akce zaměřené na zvyšování bezpečnosti výbušnin.

               (8)

               Mechanismus pro uplatňování opatření podle tohoto rozhodnutí a mechanismus postupného ukončování by měly být vymezeny na úrovni Unie, založeny na žádosti na vysoké politické úrovni, kterou předloží dotčený členský stát či státy, a podporovány prostřednictvím jediného kontaktního místa na úrovni Unie.

               (9)

               Opatření pro odezvu na úrovni Unie by měla zvyšovat účinnost prostřednictvím posílené koordinace, jež se bude opírat o stávající nástroje.

               (10)

               Cílem mechanismu Unie je posílení spolupráce mezi členskými státy a Unií a usnadnění koordinace v oblasti civilní ochrany. Rozhodnutím č. 1313/2013/EU bylo zřízeno středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen „středisko“), které zajišťuje nepřetržitou provozní kapacitu a slouží členským státům a Komisi při sledování cílů mechanismu Unie.

               (11)

               Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) má k dispozici struktury, jež jsou vybaveny know-how v oblasti bezpečnostního zpravodajství a vojenství, jakož i síť delegací, jež rovněž mohou přispět k odezvě na hrozby nebo pohromy na území členských států nebo na krize s vnějším rozměrem. V závislosti na konkrétním případu krize by měly v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie případně přispět i další struktury a agentury Unie v oblasti společné bezpečnostní a zahraniční politiky (SZBP) a SBOP.

               (12)

               Je-li to s ohledem na naléhavost situace nezbytné a proveditelné, měla by být opatření pro odezvu na úrovni Unie doprovázena přijímáním právních aktů nebo změnou stávajících aktů v souladu s příslušnými ustanoveními Smluv.

               (13)

               Toto rozhodnutí nemá žádné důsledky v oblasti obrany. Je-li v případě krizové situace zapotřebí přijmout opatření v rámci SZBP nebo SBOP, měla by Rada přijmout rozhodnutí v souladu s příslušnými ustanoveními Smluv.

               (14)

               Tímto rozhodnutím není dotčen čl. 42 odst. 7 Smlouvy o Evropské unii.

               (15)

               Ve sdělení Komise nazvaném „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“ je jako cíl stanoveno zlepšení odolnosti Unie vůči krizím a katastrofám, a to prostřednictvím řady opatření včetně plného využití doložky solidarity. Jak připomíná Rada ve svých závěrech ze dne 24. a 25. února 2011, zvýšení odolnosti Evropy vůči krizím a katastrofám je zcela zásadní pro další posílení svobody, bezpečnosti a práva v Unii.

               (16)

               Evropská rada má pravidelně vyhodnocovat hrozby, jimž Unie čelí, tak aby Unie a její členské státy mohly přijímat účinná opatření. Na žádost Evropské rady by také měly být vypracovávány zprávy o konkrétních hrozbách.

               (17)

               V souladu s čl. 346 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU by neměl být žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

               (18)

               Evropský parlament přijal dne 22. listopadu 2012 usnesení č. 2012/2223 s názvem „Doložky EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr“.

               (19)

               Toto rozhodnutí respektuje základní práva a je v souladu se zásadami uznávanými v Listině základních práv Evropské unie, a musí být v souladu s těmito právy a zásadami uplatňováno.

               (20)

               Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž provádění doložky solidarity Unií, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich může z důvodu rozsahu a účinků tohoto rozhodnutí být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Obecný cíl a předmět
   1.   Toto rozhodnutí stanoví pravidla a postupy pro provádění ustanovení článku 222 Smlouvy o fungování EU (dále jen „doložka solidarity“) ze strany Unie.
   2.   Za účelem zajištění soudržnosti a doplňkovosti činnosti Unie a členských států zajišťuje Rada na politické úrovni koordinaci odezvy na žádost o použití doložky solidarity, přičemž využije opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize. Při provádění opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize poskytuje podporu Generální sekretariát Rady, Komise a ESVČ.
   3.   Opatření na úrovni Unie, jejichž účelem je poskytovat informace a podporu, vycházejí ze stávajících mechanismů Rady, Komise, ESVČ a agentur Unie. V případě potřeby přispívá vysoký představitel Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a ESVČ tím, že v oblasti působnosti vysokého představitele přijímají náležité iniciativy a poskytují relevantní informace a podporu.
   4.   Příslušné nástroje Unie a opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize mají stanoveny vlastní postupy a mohou fungovat před uplatněním opatření pro odezvu podle tohoto rozhodnutí i po jejich postupném ukončení.
   5.   Opatření podle tohoto rozhodnutí zajišťují těsnější koordinaci mezi odezvou na úrovni Unie a na úrovni členských států.
   Článek 2
   Oblast působnosti
   1.   V případě teroristických útoků či přírodních nebo člověkem způsobených pohrom, a to bez ohledu na to, zda mají svůj původ na území členských států, či mimo ně, se toto rozhodnutí použije:

               a)

               na území členských států, na něž se použijí Smlouvy, včetně pevniny, vnitrozemských vod, teritoriálních vod a vzdušného prostoru;

               b)

               v případě zasažení infrastruktury (jako jsou ropná a plynová zařízení na moři) v teritoriálních vodách, výlučné ekonomické zóně nebo na kontinentálním šelfu členského státu.

         Unie je při uplatňování opatření podle tohoto rozhodnutí a zejména tehdy, když používá nástroje, které má k dispozici, vázána mezinárodním právem a nezasahuje do práv států, které nejsou členy EU.
   2.   Toto rozhodnutí nemá žádné důsledky v oblasti obrany.
   Článek 3
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

               a)

               „pohromou“ situace, která má či může mít závažný dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek, včetně kulturního dědictví;

               b)

               „teroristickým útokem“ teroristický trestný čin ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (5), ve znění rámcového rozhodnutí Rady 2008/919/SVV ze dne 28. listopadu 2008;

               c)

               „krizí“ pohroma či teroristický útok s tak rozsáhlým dopadem nebo politickým významem, jaký vyžaduje včasnou politickou koordinaci a odezvu na politické úrovni Unie;

               d)

               „odezvou“ jakékoli opatření přijaté v případě pohromy či teroristického útoku s cílem řešit jejich bezprostřední nepříznivé následky.

         Článek 4
   Uplatnění doložky solidarity
   1.   Členský stát zasažený pohromou nebo teroristickým útokem může uplatnit doložku solidarity, pokud poté, co vyčerpá možnosti stávajících prostředků a nástrojů na vnitrostátní a unijní úrovni, dospěje k závěru, že jeho schopnost odezvy nepostačuje k řešení dané krize.
   2.   Politické orgány zasaženého členského státu se se svou žádostí o uplatnění obrátí na předsednictví Rady. Žádost o uplatnění je prostřednictvím střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události předána rovněž předsedovi Evropské komise.
   Článek 5
   Opatření pro odezvu na úrovni Unie
   1.   Jakmile je uplatněna doložka solidarity, Rada zajistí politické a strategické řízení odezvy Unie na uplatnění doložky solidarity, přičemž zohlední pravomoci Komise a vysokého představitele. Za tímto účelem předsednictví Rady ihned aktivuje opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize, pokud se již nepoužívají, a informuje všechny členské státy o uplatnění doložky solidarity.
   2.   Komise a vysoký představitel v souladu s čl. 1 odst. 3 rovněž:

               a)

               určí všechny příslušné nástroje Unie, jimiž lze přispět k odezvě na krizi, včetně operativních, politických či finančních nástrojů a struktur, a přijmou veškerá potřebná opatření stanovená v těchto nástrojích;

               b)

               určí za podpory Vojenského štábu EU vojenské kapacity, jež mohou nejlépe přispět k odezvě na krizi;

               c)

               určí a navrhnou použití nástrojů a prostředků, jež spadají do působnosti agentur Unie a jež mohou nejlépe přispět k odezvě na krizi;

               d)

               uvědomí Radu o tom, zda jsou stávající nástroje dostačujícími prostředky pro pomoc zasaženému členskému státu po uplatnění doložky solidarity;

               e)

               předkládají pravidelné integrované hodnotící a analytické zprávy o situaci, jejichž účelem je poskytnout informace a podporu při koordinaci a rozhodování na politické úrovni v Radě v souladu s článkem 6 tohoto rozhodnutí.

         3.   Komise a vysoký představitel v případě potřeby předloží v souladu s čl. 1 odst. 3 Radě návrhy týkající se zejména:

               a)

               rozhodnutí o mimořádných opatřeních, která nejsou stanovena ve stávajících nástrojích,

               b)

               žádostí o vojenské kapacity nad rámec stávajících opatření pro civilní ochranu, nebo

               c)

               opatření na podporu rychlé odezvy členských států.

         4.   Při použití opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize předsednictví Rady zajistí soudržnost jednání Rady a celkové odezvy na politické úrovni EU, včetně vypracování a aktualizace návrhů opatření, přičemž respektuje právo Komise a vysokého představitele na iniciativu v oblasti jejich působnosti. Podporu a poradenství přitom budou předsednictví poskytovat generální sekretariát Rady, Komise a ESVČ a v případě teroristických útoků protiteroristický koordinátor EU. V závislosti na konkrétním případu krize by měly v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie případně přispět i další struktury a agentury Unie v oblasti SZBP a SBOP.
   5.   Předsednictví Rady informuje o uplatnění doložky solidarity a o hlavních událostech předsedu Evropské rady a předsedu Evropského parlamentu.
   6.   Po uplatnění doložky solidarity působí středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události jako kontaktní místo s nepřetržitým provozem na úrovni Unie pro kontakt s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami, aniž jsou tím dotčeny stávající povinnosti, které mají Komise a vysoký představitel, a stávající informační sítě. Toto středisko bude ve spolupráci se situačním střediskem EU a dalšími krizovými středisky Unie v souladu s článkem 6 tohoto rozhodnutí usnadňovat vypracovávání integrovaných zpráv týkajících se situačního povědomí a analýzy.
   Článek 6
   Integrované zprávy týkající se situačního povědomí a analýzy
   Integrované zprávy týkající se situačního povědomí a analýzy budou uzpůsobeny potřebám politické úrovně Unie definovaným předsednictvím Rady a poskytnou Radě strategický přehled situace v souladu s opatřeními pro integrovanou politickou reakci EU na krize. V těchto zprávách budou použity ověřené příspěvky poskytnuté dobrovolně členskými státy, Komisí, ESVČ a příslušnými agenturami Unie, jakož i příslušnými mezinárodními organizacemi. V případě uplatnění doložky solidarity v souvislosti s teroristickým útokem budou odděleně prostřednictvím stávajících kanálů zpracovávána vyhodnocení zpravodajských informací.
   Článek 7
   Postupné ukončení
   Postupné ukončení odezvy podle tohoto rozhodnutí se řídí stejným postupem, který je stanoven v čl. 4 odst. 2. Jakmile je členský stát uplatňující doložku solidarity toho názoru, že její uplatňování již není zapotřebí, tuto skutečnost oznámí.
   Článek 8
   Vyhodnocení hrozeb na úrovni Unie
   1.   Pro účely pravidelného vyhodnocování hrozeb, kterým Unie čelí, může Evropská rada v případě potřeby požádat Komisi, vysokého představitele a příslušné agentury Unie o vypracování zpráv týkajících se konkrétních hrozeb.
   2.   Nestanoví-li Evropská rada jinak, musí tyto zprávy vycházet pouze z dostupných hodnocení hrozeb vypracovaných příslušnými orgány, subjekty a agenturami Unie v rámci stávajících opatření a z informací, které dobrovolně poskytují členské státy, přičemž je třeba zabránit zdvojování činností. V případě potřeby se k vypracování těchto zpráv připojí protiteroristický koordinátor EU. V souladu s čl. 346 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.
   Článek 9
   Přezkum
   1.   Opatření podle tohoto rozhodnutí jsou pravidelně přezkoumávána na základě zjištěných potřeb a v každém případě do 12 měsíců od ukončení jejich uplatňování, a to s cílem zajistit určení a řešení příslušných poznatků. Tento přezkum provádí Rada na základě společné zprávy vypracované Komisí a vysokým představitelem.
   2.   V případě potřeby lze provést revizi tohoto rozhodnutí. V těchto případech a v souladu s čl. 222 odst. 3 Smlouvy o fungování EU je Radě nápomocen Politický a bezpečnostní výbor a Stálý výbor pro operativní spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti.
   3.   Rada může případně upravit opatření pro integrovanou politickou reakci EU na krize, zejména s cílem řešit problémy zjištěné Radou v rámci přezkumu nebo v návaznosti na revizi tohoto rozhodnutí.
   Článek 10
   Finanční dopady
   Veškeré finanční prostředky nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí se uvolňují v rámci dohodnutých ročních omezení pro výdaje a v mezích stávajících nástrojů Unie a při dodržení stropů podle víceletého finančního rámce pro jednotlivé roky.
   Článek 11
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Lucemburku dne 24. června 2014.

            Za Radu

            předseda

         E. VENIZELOS

      (1)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).

      (2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

      (3)  Ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 98/2013 ze dne 15. ledna 2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 1).

      (5)  Rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 164, ze dne 22.6.2002, s. 3)


title: Rozhodnutí Rady ze dne 18. září 1995 o uzavření dodatkových protokolů k evropským dohodám o obchodu s textilními výrobky mezi Evropským společenstvím a některými zeměmi střední a východní Evropy (Bulharsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Česká republika a Slovenská republika)

text:
Důležité právní upozornění

|

31997D0295

Úřední věstník L 127 , 20/05/1997 S. 0001 - 0001

		Rozhodnutí Radyze dne 18. září 1995o uzavření dodatkových protokolů k evropským dohodám o obchodu s textilními výrobky mezi Evropským společenstvím a některými zeměmi střední a východní Evropy (Bulharsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Česká republika a Slovenská republika)(97/295/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy, ve spojení s čl. 228 odst. 2 první větou,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že Komise sjednala jménem Společenství dodatkové protokoly k evropským dohodám o obchodu s textilními výrobky s Bulharskou republikou, Maďarskou republikou, Polskou republikou, Rumunskem, Českou republikou a Slovenskou republikou;vzhledem k tomu, že tyto dodatkové protokoly by měly být schváleny,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dodatkové protokoly k evropským dohodám o textilních výrobcích mezi Evropským Společenstvím a Bulharskou republikou, Maďarskou republikou, Polskou republikou, Českou republikou a Slovenskou republikou se schvalují jménem Společenství.Znění dodatkových protokolů se připojují k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dodatkové protokoly jménem Společenství.Článek 3Předseda Rady učiní jménem Společenství oznámení stanovené v článku 15 každého z dodatkových protokolů.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských Společenství.V Bruselu dne 18. září 1995.Za RadupředsedaP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 10. června 1985 o zřízení Poradního výboru pro vzdělání a přípravu v oboru architektury

text:
Důležité právní upozornění

|

31985D0385

Úřední věstník L 223 , 21/08/1985 S. 0026 - 0027 Finské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0109  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 06 Svazek 3 S. 0020  Švédské zvláštní vydání: Kapitola 6 Svazek 2 S. 0109  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 06 Svazek 3 S. 0020

		Rozhodnutí Radyze dne 10. června 1985o zřízení Poradního výboru pro vzdělání a přípravu v oboru architektury(85/385/EHS)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,s ohledem na návrh rozhodnutí předložený Komisí,vzhledem k tomu, že se ve svém usnesení ze dne 6. června 1974 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci [1] se Rada vyslovila ve prospěch zřízení poradních výborů;vzhledem k tomu, že v souvislosti se vzájemným uznáváním diplomů, osvědčení a obdobných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru architektury je důležité zajistit srovnatelně vysokou úroveň vzdělání a přípravy;vzhledem k tomu, že pro dosažení tohoto cíle je žádoucí zřídit poradní výbor, který by radil Komisi,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Při Komisi se zřizuje Poradní výbor pro vzdělání a přípravu v oboru architektury (dále jen "výbor").Článek 21. Úkolem výboru je přispívat k zajištění srovnatelně vysoké úrovně vzdělání a přípravy v oboru architektury v rámci Společenství.2. Tento úkol plní zejména těmito prostředky:- výměnou úplných informací o metodách vzdělávání a přípravy, jakož i o obsahu, úrovni a struktuře teoretického a praktického vzdělávání poskytovaného v členských státech,- výměnou názorů a konzultacemi za účelem dosažení společné koncepce, pokud jde o úroveň, které má být dosaženo při vzdělání a přípravě architektů, a případně o systém a obsah tohoto vzdělání a přípravy, včetně kritérií týkajících se praktických zkušeností,- přihlédnutím k přizpůsobování vzdělání a přípravy architektů pokroku ve vyučovacích metodách a novým problémům, které vyplývají pro architekty ze společenského, vědeckého a technického rozvoje, jakož i ochrany životního prostředí.3. Výbor plní poradní úkoly, které mu byly přiděleny směrnicí Rady 85/384/EHS ze dne 10. června 1985 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru architektury obsahující opatření k usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb [2].4. Výbor podává Komisi a členským státům svá stanoviska a doporučení včetně, považuje-li to za vhodné, návrhů na změny článků týkajících se vzdělání a přípravy architektů ve směrnici 85/384/EHS.5. Výbor rovněž radí Komisi ve všech dalších otázkách, které mu případně předloží ve věci vzdělání a přípravy architektů.Článek 31. Výbor se skládá ze tří odborníků z každého členského státu, a to- z jednoho odborníka z praxe,- z jednoho odborníka ze zařízení zajišťujících univerzitní vzdělávání v oboru architektury,- z jednoho odborníka z příslušných orgánů členského státu.2. Každý člen má náhradníka. Tento náhradník je oprávněný účastnit se schůzí výboru.3. Členy a náhradníky uvedené v odstavcích 1 a 2 určují členské státy. Členové uvedení v odst. 1 první a druhé odrážce a jejich náhradníci jsou určováni na návrh odborníků z praxe a zařízení zajišťujících univerzitní vzdělávání v oboru architektury nebo po náležitné konzultaci s nimi. Takto určené členy a náhradníky jmenuje Rada.Článek 41. Funkční období člena výboru je tříleté. Po uplynutí tohoto období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud není rozhodnuto o jejich nahrazení nebo o obnovení jejich funkčního období.2. Funkční období člena může skončit před uplynutím tříletého období jeho odstoupením, úmrtím nebo nahrazením jiným členem postupem podle článku 3. Nový člen je jmenován na dobu zbývající do konce původního funkčního období.Článek 5Výbor zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy. Přijme svůj jednací řád. Program jednání na schůzích stanoví předseda výboru společně s Komisí.Článek 6Výbor může vytvářet pracovní skupiny a zvát a přijímat pozorovatele nebo odborníky, který mu budou nápomocni, pokud jde o všechna zvláštní hlediska jeho práce.Článek 7Sekretariát výboru zajišťuje Komise.V Lucemburku dne 10. června 1985.Za RadupředsedaM. Fioret[1] Úř. věst. C 98, 28.8.1974, s. 1.[2] Úř. věst. L 223, 21.8.1985, s. 15.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Komise ze dne 26. března 2003, kterým se mění její jednací řád (oznámeno pod číslem K(2003) 972)

text:
Důležité právní upozornění

|

32003D0246

Úřední věstník L 092 , 09/04/2003 S. 0014 - 0016

		Rozhodnutí Komiseze dne 26. března 2003,kterým se mění její jednací řád(oznámeno pod číslem K(2003) 972)(2003/246/ES, Euratom)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 218 odst. 2 uvedené smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 uvedené smlouvy,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 uvedené smlouvy,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Předpisy Komise o operačních postupech pro řízení krizových situací, jejichž znění je obsaženo v příloze tohoto rozhodnutí, se připojují jako příloha jednacího řádu Komise.Článek 2Tímto rozhodnutím se nahrazuje rozhodnutí se stejným názvem přijaté dne 5. března 2003.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost a použije se ode dne 26. března 2003.V Bruselu dne 26. března 2003.Za KomisiNeil Kinnockmístopředseda--------------------------------------------------PŘÍLOHAPředpisy Komise O Operačních Postupech Pro Krizové ŘízeníVzhledem k těmto důvodům:(1) Je vhodné, aby se pro Komisi zavedly postupy umožňující řízení krizových situací, a zejména aby se zajistilo co nejúčinnější a nejrychlejší přijetí všech nezbytných rozhodnutí, a to při současném zachování politické kontroly nad takovými rozhodnutími.(2) Je nezbytné, aby Komise zřídila operační strukturu krizového řízení.(3) Bezpečnostní předpisy Komise [1] obsažené v příloze jednacího řádu Komise stanoví, že některý člen Komise odpovídá za bezpečnostní otázky a za provádění bezpečnostní politiky Komise.(4) Bod 2 přílohy o bezpečnostních předpisech stanoví obecné zásady legality, transparentnosti, odpovědnosti a subsidiarity (proporcionality), které se rovněž vztahují na krizové řízení.Článek 1Bezpečnostní kancelář se začleňuje do generálního ředitelství pro personál a administrativu a řídí ji ředitel bezpečnostní kanceláře Komise, který odpovídá členu Komise odpovědnému za bezpečnostní otázky.Článek 21. Krizový systém je složen z řídicí skupiny, operačního týmu a zpravodajského týmu.2. Schůzi řídicí skupiny předsedá zástupce generálního tajemníka. Skupina je složena z člena kabinetu předsedy, člena kabinetu člena Komise odpovědného za bezpečnostní otázky, ředitele bezpečnostní kanceláře Komise, generálního ředitele právní služby, generálního ředitele pro personál a administrativu a generálního ředitele pro tisk a styk s veřejností a z dalších osob, které zástupce generálního tajemníka uzná za daných okolností za potřebné.Řídicí skupina radí Komisi, a zejména členovi Komise odpovědnému za bezpečnostní otázky, ohledně opatření, jež mají být přijata na ochranu pracovníků a majetku Komise a k zajištění její operativní účinnosti v případě krize.3. Předseda, člen Komise odpovědný za bezpečnostní otázky a každý člen Komise, jehož se krize týká, je předsedou řídicí skupiny řádně informován o vývoji krize.4. Aby bezpečnostní kancelář mohla plnit své povinnosti, je dvacet čtyři hodin po sedm dní v týdnu činná pohotovostní služba za přítomnosti nejméně dvou úředníků.Článek 31. Člen Komise odpovědný za bezpečnostní otázky může kdykoliv nařídit řediteli bezpečnostní kanceláře Komise, aby uvedl do činnosti systém krizového řízení.2. Ředitel bezpečnostní kanceláře Komise může z vlastního podnětu rozhodnout, že na základě jemu/jí dostupných informací je vhodné uvést do činnosti systém krizového řízení.Článek 4Aby bylo možné s dostatečnou rychlostí přijímat rozhodnutí týkající se ochrany osob, informací, budov a jiného majetku Komise před jakoukoliv hrozbou a aby byla zajištěna její operativní účinnost v situacích, jejichž naléhavost neumožňuje použití obvyklých rozhodovacích postupů:1. člen Komise odpovědný za bezpečnostní otázky může kdykoliv přijmout jakékoliv rozhodnutí, které považuje za nezbytné pro ochranu pracovníků a majetku Komise před takovou hrozbou;2. v situacích krajní tísně může ředitel bezpečnostní kanceláře Komise, pokud možno po dohodě s řídicí skupinou, přijmout rozhodnutí odpovídající rozhodnutím uvedeným v bodě 1. Jakékoliv uplatnění těchto pravomocí musí být neprodleně oznámeno členovi Komise odpovědnému za bezpečnostní otázky k přezkoumání a případně ke schválení, změně nebo zrušení;3. v situacích krajní tísně může vedoucí mise nebo delegace Komise nebo vedoucí zastoupení nebo oblastního zastoupení v členských státech přijmout rozhodnutí odpovídající rozhodnutím uvedeným v bodě 1. Jakékoliv uplatnění těchto pravomocí musí být neprodleně oznámeno členovi Komise odpovědnému za bezpečnostní otázky k přezkoumání a případně ke schválení, změně nebo zrušení;4. jakékoliv rozhodnutí přijaté podle odstavců 1 až 3 musí být předloženo na nejbližším zasedání sboru k přezkoumání a případně ke schválení, změně nebo zrušení.Článek 5Článek 5 rozhodnutí Komise K(94) 2129 se zrušuje.[1] Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady ze dne 9. června 1980, kterým se schvaluje uzavření Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů Komisí

text:
Důležité právní upozornění

|

31980D0565

Úřední věstník L 149 , 17/06/1980 S. 0041 - 0041 Řecké zvláštní vydání: Kapitola 12 Svazek 2 S. 0053  Španělské zvláštní vydání: Kapitola 12 Svazek 3 S. 0213  Portugalské zvláštní vydání Kapitola 12 Svazek 3 S. 0213

		Rozhodnutí Radyze dne 9. června 1980,kterým se schvaluje uzavření Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů Komisí(80/565/Euratom)RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k tomu, že Komise v souladu se směrnicemi Rady dojednala Mezinárodní úmluvu o fyzické ochraně jaderného materiálu;vzhledem k tomu, že by proto mělo být schváleno uzavření uvedené úmluvy Komisí,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekUzavření Mezinárodní úmluvy o fyzické ochraně jaderného materiálu Komisí se schvaluje.V Lucemburku dne 9. června 1980.Za RadupředsedaF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ze dne 27. ledna 2014 o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky přijatých příslušnými nebo pověřenými orgány a pro poskytování stanovisek a vydávání doporučení ze strany ESRB (ESRB/2014/2)

text:
               3.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               C 98/3

      ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

   ze dne 27. ledna 2014
   o koordinačním rámci pro oznamování vnitrostátních opatření makroobezřetnostní politiky přijatých příslušnými nebo pověřenými orgány a pro poskytování stanovisek a vydávání doporučení ze strany ESRB
   (ESRB/2014/2)
   2014/C 98/03
   GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na jeho článek 458,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (2), a zejména na článek 133 této směrnice,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení,
   s ohledem na doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (4),
   s ohledem na doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2013/1 ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (5),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) odpovídá za provádění makroobezřetnostního dohledu v Unii s cílem přispívat k předcházení systémových rizik pro finanční stabilitu v Unii či jejich zmírnění. ESRB identifikuje systémová rizika včetně těch, která by podle jejího názoru měla být řešena pomocí opatření makroobezřetnostní politiky. ESRB může podpořit příslušné opatření, a tím přispět a) k zajištění toho, aby byl plněn konečný cíl makroobezřetnostní politiky a b) k potlačení možného sklonu k nečinnosti, jenž se může za určitých okolností v makroobezřetnostní politice vyskytovat, včetně aktivace a deaktivace makroobezřetnostních opatření.

               (2)

               Ústředním cílem ESRB je zajistit, aby makroobezřetnostní politika příslušných nebo pověřených orgánů včas a účinně předcházela systémovým rizikům nebo tato rizika zmírňovala a aby tato politika byla současně slučitelná s bezproblémovým fungováním vnitřního trhu Unie a aby tomuto fungování napomáhala.

               (3)

               ESRB by měla přispívat k dosahování cílů vnitřního trhu a zejména k vytváření integrované struktury dohledu v rámci Unie, která je nezbytná pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států. Tím by se mělo zabránit rozdílným přístupům a zlepšit fungování vnitřního trhu. Za tímto účelem může ESRB podporovat vzájemné uznávání makroobezřetnostních opatření ze strany příslušných nebo pověřených orgánů, a to zejména v případech, kdy je vzájemné uznávání zakotveno v právních předpisech Unie. S lepším pochopením makroobezřetnostní politiky může ESRB v budoucnu doporučit vzájemné uznávání i v jiných případech.

               (4)

               V souladu se svým mandátem bude ESRB úzce spolupracovat s mezinárodními finančními organizacemi a makroobezřetnostními orgány ve třetích zemích a bude posuzovat nezbytnost celounijních reakcí makroobezřetnostní politiky na systémová rizika a makroobezřetnostní politiku ve třetích zemích.

               (5)

               Nový rámec Unie v oblasti bankovní regulace obsahuje dva samostatné legislativní nástroje: směrnici 2013/36/EU (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích“) a nařízení (EU) č. 575/2013 (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“). Ustanovení směrnice o kapitálových požadavcích jsou méně normativní než ustanovení nařízení o kapitálových požadavcích. Na základě směrnice o kapitálových požadavcích mají tedy členské státy vysokou míru flexibility při uplatňování makroobezřetnostních nástrojů, například různých kapitálových rezerv. Oproti tomu makroobezřetnostní nástroje zakotvené v článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích nenabízejí stejnou míru flexibility. Jejich použití vnitrostátními orgány podléhá zvláštnímu postupu, který současně stanoví rozsah jejich použití.

               (6)

               Směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích stanoví několik oznamovacích povinností příslušných nebo pověřených orgánů vůči ESRB v souvislosti s makroobezřetnostním dohledem, a to zejména v těchto ustanoveních: čl. 129 odst. 2, čl. 130 odst. 2, čl. 131 odst. 7, čl. 131 odst. 12, článek 133, čl. 134 odst. 2, čl. 136 odst. 7 a článek 160 směrnice o kapitálových požadavcích, jakož i čl. 99 odst. 7 a článek 458 nařízení o kapitálových požadavcích.

               (7)

               Podle článku 133 směrnice o kapitálových požadavcích a článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích je ESRB povinna poskytnout stanovisko nebo vydat doporučení k určitým makroobezřetnostním opatřením do jednoho měsíce od oznámení těchto opatření. Pro účely vydání těchto stanovisek nebo doporučení ESRB posoudí vhodnost zamýšlených opatření z makroobezřetnostního hlediska na základě oznámení příslušného orgánu a na základě své vlastní analýzy.

               (8)

               Jak je uvedeno v článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích, vyžaduje právní základ pro poskytnutí těchto stanovisek odůvodnění, proč jiné obezřetnostní nástroje uvedené ve směrnici o kapitálových požadavcích a v nařízení o kapitálových požadavcích nemohou zjištěné systémové riziko s přihlédnutím k relativní účinnosti těchto opatření dostatečně vyřešit. Za tímto účelem bude ESRB z makroobezřetnostního hlediska posuzovat základní důvody, jakož i podstatu oznámených opatření, pokud se týká odůvodnění, efektivity, účinnosti a přiměřenosti.

               (9)

               Ve svém posouzení ESRB rovněž zváží možné přeshraniční dopady oznámených opatření a považuje-li to za nezbytné, může navrhnout určité změny oznámených opatření s cílem zmírnit možné negativní účinky dopadů v kontextu vnitřního trhu Unie. ESRB se však bude soustředit na celkový čistý přínos makroobezřetnostních opatření z hlediska finanční stability.

               (10)

               ESRB bude rovněž přispívat ke koordinaci a postupnému vývoji ucelených a konzistentních reakcí makroobezřetnostní politiky na systémová rizika v Unii, čímž umožní lépe porozumět makroobezřetnostní politice a podpoří osvědčené postupy makroobezřetnostní politiky.

               (11)

               Vzhledem k tomu, že ESRB v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích a článkem 458 nařízení o kapitálových požadavcích vydá své stanovisko nebo doporučení do jednoho měsíce od doručení oznámení, musí být zajištěn plynulý a účinný postup pro posuzování oznámených opatření a vydávání stanovisek a doporučení.

               (12)

               Jako významné prvky plynulého a účinného postupu se orgány, které činí oznámení, vyzývají k tomu, aby opatření oznamovaly v angličtině za použití vzorů, které ESRB zveřejnila na svých internetových stránkách, a aby oznámení vypracovaly co možná nejpřesněji a nejvýstižněji.

               (13)

               S cílem umožnit sekretariátu ESRB včas přijmout nezbytná administrativní a organizační opatření se orgány, které činí oznámení, vyzývají k tomu, aby sekretariát ESRB neformálně informovaly o bezprostředně nadcházejícím oznámení, a to pokud možno pět pracovních dnů ECB před podáním oznámení.

               (14)

               Toto rozhodnutí zavádí obecně přijímané účinné postupy pro členy generální rady ESRB. Zveřejněním tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie jsou vnitrostátní makroobezřetnostní orgány a jiné příslušné vnitrostátní orgány, které nejsou zastoupeny v generální radě ESRB, informovány o postupech, kterými bude ESRB poskytovat stanoviska nebo vydávat doporučení k opatřením makroobezřetnostní politiky, která přijaly příslušné nebo pověřené orgány. Toto rozhodnutí však nezavádí žádnou právně závaznou povinnost nad rámec povinností vyplývajících z právních aktů Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Předmět
   Toto rozhodnutí zavádí obecný procesní rámec pro poskytování stanovisek a vydávání doporučení ze strany ESRB v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích a nařízením o kapitálových požadavcích. Tato stanoviska a doporučení se vypracovávají v souladu s tímto rozhodnutím.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto rozhodnutí platí tyto definice:

               1)

               „oznámením“ se rozumí oznámení příslušného nebo pověřeného orgánu, včetně ECB podle článku 9 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (6), v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích a článkem 458 nařízení o kapitálových požadavcích adresované ESRB,

               2)

               „stanoviskem“ se rozumí stanovisko, které má ESRB poskytnout do jednoho měsíce v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích a článkem 458 nařízení o kapitálových požadavcích,

               3)

               „doporučením“ se rozumí doporučení, které má ESRB vydat do jednoho měsíce v souladu s čl. 133 odst. 14 směrnice o kapitálových požadavcích,

               4)

               „opatřením makroobezřetnostní politiky“ se rozumí rozhodnutí příslušných nebo pověřených orgánů o opatřeních, které se ESRB oznamuje v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích a článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích a k němuž ESRB poskytuje stanovisko nebo vydává doporučení v souladu s body 1 až 3.

         Článek 3
   Oznamování ESRB
   1.   Článek 3 se vztahuje na všechna oznámení ve smyslu čl. 2 odst. 1. Tento článek nezavádí žádnou právně závaznou povinnost nad rámec povinností vyplývajících z právních aktů Unie.
   2.   S cílem zajistit plynulý a účinný postup se orgány, které činí oznámení, vyzývají k tomu, aby oznámení činily v angličtině. Pokud ESRB zveřejnila vzor oznámení, jsou orgány, které činí oznámení, povinny při podávání oznámení používat tento vzor. ESRB tyto vzory zveřejní na svých internetových stránkách.
   3.   Oznámení obsahuje všechny relevantní informace v souladu s příslušnými požadavky na základě směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích. Oznámení by mělo být sepsáno co možná nejpřesněji a nejvýstižněji.
   4.   Pokud orgán, který činí oznámení, výslovně žádá o to, aby oznámení nebylo zveřejněno, nebo pokud ESRB takové nezveřejnění považuje za nezbytné z důvodů finanční stability, ESRB oznámení zveřejní za tři měsíce ode dne doručení tohoto oznámení.
   Článek 4
   Stanoviska a doporučení ESRB
   1.   Článek 4 se vztahuje na všechna stanoviska a doporučení ve smyslu čl. 2 odst. 2 a 3.
   2.   Pokud ESRB orgány, které činí oznámení, požádala o poskytnutí dalších informací a oznámení a informace získané z titulu dalšího objasnění přesto neobsahují všechny relevantní informace nezbytné k posouzení vhodnosti navrhovaného opatření, včetně jeho souladu s příslušnými požadavky na základě směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích, může ESRB poskytnout stanovisko, v němž uvede, že není možné posoudit soulad s požadavky na základě směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích. ESRB může rovněž poskytnout záporné stanovisko nebo případně vydat záporné doporučení.
   3.   Po přijetí oznámení podle článku 133 směrnice o kapitálových požadavcích nebo článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích sekretariát ESRB toto oznámení okamžitě předloží všem členům generální rady a všem členům hodnotícího týmu ve smyslu článku 5 prostřednictvím systému Darwin za použití důvěrného postupu.
   4.   Do pěti pracovních dnů ECB ode dne doručení oznámení v souladu s odstavcem 3 může každý člen generální rady u ESRB uplatnit podstatné výhrady, pokud se týká negativních vnějších faktorů ve smyslu nepříznivých účinků přeshraničních dopadů oznámeného opatření makroobezřetnostní politiky. S cílem zajistit plynulý a účinný postup, se členové vyzývají k tomu, aby tyto podstatné výhrady uplatnili v angličtině. Členové poskytnou všechny relevantní informace nezbytné pro posouzení přiměřenosti těchto podstatných výhrad jako součást posouzení podle článku 5 co možná nejpřesněji a nejvýstižněji.
   5.   Do 12 pracovních dnů ECB ode dne doručení oznámení v souladu s odstavcem 3 připraví hodnotící tým posouzení a návrh stanoviska nebo doporučení k opatření makroobezřetnostní politiky, pokud se týká jeho vhodnosti v souladu s příslušnými požadavky na základě směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích z makroobezřetnostního hlediska a z hlediska finanční stability. Hodnotící tým patřičně zohlední přiměřené podstatné výhrady uplatněné u ESRB podle odstavce 4.
   6.   Jakmile hodnotící tým dokončí návrh stanoviska nebo doporučení, sekretariát ESRB tento návrh prostřednictvím systému Darwin za použití důvěrného postupu okamžitě předloží všem členům generální rady ke zvážení v písemném řízení. Do čtyř pracovních dnů ECB ode dne doručení mohou členové generální rady předkládat připomínky k návrhu stanoviska nebo doporučení před přijetím rozhodnutí generální rady.
   7.   Do dvou pracovních dnů ECB ode dne, kdy uplynula lhůta pro předložení připomínek členy generální rady, hodnotící tým zváží, zda je třeba návrh stanoviska nebo doporučení s ohledem na tyto připomínky upravit, a prostřednictvím sekretariátu ESRB předloží konečný návrh stanoviska nebo doporučení generální radě.
   8.   Na základě posouzení a návrhu vypracovaných hodnotícím týmem rozhodne generální rada o návrhu stanoviska nebo návrhu doporučení. Není-li zasedání generální rady svoláno v souladu s jednacím řádem ESRB, rozhodne generální rada formou písemného řízení, v němž se členům generální rady poskytnou na hlasování alespoň pět pracovních dnů ECB. Generální rada přijme rozhodnutí nejpozději minimálně jeden pracovní den ECB před uplynutím lhůty jednoho měsíce uvedené v článku 133 směrnice o kapitálových požadavcích nebo v článku 458 nařízení o kapitálových požadavcích.
   9.   Pokud orgán, který činí oznámení, výslovně žádá o to, aby oznámení nebylo zveřejněno, nebo pokud ESRB takové nezveřejnění považuje za nezbytné z důvodů finanční stability, ESRB stanovisko nebo doporučení ESRB zveřejní za tři měsíce po schválení nebo odmítnutí opatření makroobezřetnostní politiky v souladu s ustanoveními směrnice o kapitálových požadavcích a nařízení o kapitálových požadavcích. Do doby, než uplyne tato tříměsíční lhůta, je toto stanovisko nebo doporučení neveřejné a důvěrné.
   Článek 5
   Hodnotící tým
   1.   Zřizuje se hodnotící tým jako stálá dílčí struktura poradního technického výboru. Připravuje posouzení a návrhy stanovisek nebo doporučení k opatřením makroobezřetnostní politiky. Členové a pozorovatelé hodnotícího týmu mají dostatečné služební postavení, a to jak z technického, tak i politického hlediska.
   2.   Stálí členové hodnotícího týmu sestávají ze dvou zástupců ze sekretariátu ESRB, jednoho zástupce z ECB, jednoho zástupce z jednotného mechanismu dohledu a devíti zástupců zastupujících národní centrální banku členského státu (dále jen „devět zástupců“) ve smyslu odstavce 8.
   3.   Stálí pozorovatelé hodnotícího týmu sestávají ze dvou zástupců Evropské komise a jednoho zástupce Evropského orgánu pro bankovnictví.
   4.   Nestálí pozorovatelé hodnotícího týmu sestávají ze dvou zástupců, jednoho z národní centrální banky a případně jednoho z vnitrostátního příslušného nebo pověřeného orgánu z každého členského státu, který oznámil opatření makroobezřetnostní politiky, a jednoho zástupce z každé instituce, která je zastoupena členem generální rady ESRB, který uplatnil podstatné výhrady v souladu s čl. 4 odst. 4.
   5.   Pokud opatření makroobezřetnostní politiky na vnitrostátní úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 namísto vnitrostátních orgánů oznámí ECB, je ECB zastoupena jedním nestálým pozorovatelem a každý dotčený členský stát je zastoupen dvěma nestálými pozorovateli jmenovanými v souladu s odstavcem 4.
   6.   Úlohou nestálých pozorovatelů v hodnotícím týmu je poskytovat informace a vysvětlení stálým členům, pokud se týká oznámených makroobezřetnostních opatření nebo uplatněných podstatných výhrad.
   7.   Předsedou hodnotícího týmu je zástupce sekretariátu ESRB.
   8.   Na základě nominací ze strany národní centrální banky členských států generální rada do hodnotícího týmu jmenuje devět zástupců, z nichž každý zastupuje národní centrální banku členského státu. Pro devět zástupců platí rotační systém. Zpočátku během prvního funkčního období budou čtyři z devíti zástupců jmenováni na dobu dvou let a pět z devíti zástupců bude jmenováno na dobu tří let, přičemž jejich funkční období nelze okamžitě obnovit. Poté bude funkční období devíti zástupců omezeno na dva roky a nebude jej možné okamžitě obnovit. Složení devíti zástupců zajistí vyrovnané zastoupení národních centrálních bank z členských států, které se účastní jednotného mechanismu dohledu, a z členských států, které se jednotného mechanismu dohledu neúčastní.
   9.   S cílem předcházet střetu zájmů při posuzování opatření makroobezřetnostní politiky zaniká status stálého člena dočasně a bez náhrady v případě zástupců národních centrálních bank nebo zástupce ECB ve všech případech, kdy orgány příslušného členského státu nebo ECB oznámily opatření makroobezřetnostní politiky nebo uplatnily podstatné výhrady k opatření makroobezřetnostní politiky, jež má posoudit hodnotící tým. Odstavce 4 a 5 se uplatňují i nadále.
   10.   Stálí členové hodnotícího týmu v souladu s čl. 4 odst. 5 připravují návrhy stanovisek nebo doporučení, o nichž generální rada může hlasovat. Hodnotící tým usiluje o dosažení konsenzu svých stálých členů. Pokud to okolnosti vyžadují, může hodnotící tým ve svém posouzení předkládaném generální radě poskytnout své většinové a menšinové stanovisko.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. ledna 2014.

      Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. ledna 2014.

            Předseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1.

      (5)  Úř. věst. C 170, 15.6.2013, s. 1.

      (6)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).


title: Rozhodnutí Komise (EU) 2015/535 ze dne 27. března 2015 , kterým se Dánskému království povoluje ratifikovat úmluvu ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů (oznámeno pod číslem C(2015) 1994)

text:
               31.3.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 86/152

         ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/535
   ze dne 27. března 2015,
   kterým se Dánskému království povoluje ratifikovat úmluvu ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů

         (oznámeno pod číslem C(2015) 1994)

   (Pouze dánské znění je závazné)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/325/ES ze dne 27. dubna 2006 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutích v občanských a obchodních věcech (1), zejména na článek 1a uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na žádost Dánského království (dále jen „Dánsko“) dopisem ze dne 5. srpna 2013,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 5 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (2) (dále jen „dohoda mezi Evropskou unií a Dánskem“) má Dánsko povinnost se zdržet uzavírání mezinárodních smluv, které by mohly ovlivnit nebo změnit působnost nařízení Rady (ES) č. 44/2001 (3), ledaže by to učinilo po dohodě s Evropskou unií a došlo by k uspokojivým ujednáním s ohledem na vztah mezi dohodou mezi Evropskou unií a Dánskem na jedné straně a dotčenou mezinárodní dohodou na straně druhé.

               (2)

               V souladu s čl. 3 odst. 2 dohody mezi Evropskou unií a Dánskem oznámilo Dánsko dopisem ze dne 14. ledna 2009 Komisi své rozhodnutí provést obsah nařízení Rady (ES) č. 4/2009 (4) v rozsahu, v jakém toto nařízení mění nařízení (ES) č. 44/2001 (5). V souladu s čl. 3 odst. 6 dohody mezi Evropskou unií a Dánskem dalo dánské oznámení podle mezinárodního práva vznik vzájemným závazkům mezi Dánskem a Evropskou unií. Nařízení (ES) č. 4/2009 tedy představuje změnu dohody mezi Evropskou unií a Dánskem v rozsahu, v jakém mění nařízení (ES) č. 44/2001, a považuje se za její přílohu.

               (3)

               Dne 5. srpna 2013 požádalo Dánsko Evropskou unii o souhlas s jeho návrhem ratifikace Úmluvy ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů (dále jen „úmluva o vyživovací povinnosti“).

               (4)

               Záležitosti upravené touto úmluvou o vyživovací povinnosti jsou rovněž předmětem nařízení (ES) č. 4/2009, v důsledku čehož má úmluva o vyživovací povinnosti na toto nařízení dopad. Souhlas Evropské unie s ratifikací úmluvy o vyživovací povinnosti Dánskem je proto nezbytný v rozsahu, v němž má úmluva o vyživovací povinnosti dopad na nařízení (ES) č. 4/2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 44/2001.

               (5)

               V souladu s článkem 1a rozhodnutí 2006/325/ES, ve znění rozhodnutí Rady 2009/942/ES (6), pro účely použití čl. 5 odst. 2 dohody mezi Evropskou unií a Dánskem musí Komise před přijetím rozhodnutí ohledně vyjádření souhlasu Evropské unie posoudit, zda by ratifikace mezinárodní dohody plánovaná Dánskem neměla za následek neúčinnost dohody mezi Evropskou unií a Dánskem a nenarušila by řádné fungování systému zřízeného jejími pravidly.

               (6)

               Evropská unie podepsala úmluvu o vyživovací povinnosti na základě rozhodnutí Rady 2011/220/EU (7). Evropská unie úmluvu o vyživovací povinnosti uzavřela na základě rozhodnutí Rady 2011/432/EU (8). Listina o schválení byla uložena dne 9. dubna 2014 po provedení změny v přílohách rozhodnutí 2011/432/EU (9).

               (7)

               V souladu s články 1 a 2 protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastnilo přijímání výše uvedených rozhodnutí Rady a tato rozhodnutí pro ně nejsou závazná ani použitelná. Úmluvou o vyživovací povinnosti bude vázáno pouze jako samostatná smluvní strana.

               (8)

               Za těchto okolností a s ohledem na skutečnost, že úmluva vstoupila v platnost dne 1. srpna 2014 ve všech členských státech Unie kromě Dánska, se Komise domnívá, že ratifikace úmluvy o vyživovací povinnosti Dánskem by neměla za následek neúčinnost dohody mezi Evropským společenstvím a Dánskem, ani by nenarušila řádné fungování systému zřízeného jejími pravidly. Kromě toho nebude mít ratifikace úmluvy o vyživovací povinnosti Dánskem dopad na podmínky, za nichž k této úmluvě přistoupila samotná Evropská unie.

               (9)

               Proto by Evropská unie měla Dánsku ratifikaci úmluvy o vyživovací povinnosti povolit,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Komise jménem Evropské unie povoluje Dánsku ratifikovat Úmluvu ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

      V Bruselu dne 27. března 2015.

            Za Komisi

         Věra JOUROVÁ

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 120, 5.5.2006, s. 22.

      (2)  Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 62.

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1).

      (4)  Nařízení Rady (ES) č. 4/2009 ze dne 18. prosince 2008 o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí a o spolupráci ve věcech vyživovacích povinností (Úř. věst. L 7, 10.1.2009, s. 1).

      (5)  Úř. věst. L 149, 12.6.2009, s. 80.

      (6)  Rozhodnutí Rady 2009/942/ES ze dne 30. listopadu 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/325/ES za účelem stanovení postupu pro provádění čl. 5 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 331, 16.12.2009, s. 24).

      (7)  Rozhodnutí Rady 2011/220/EU ze dne 31. března 2011 o podpisu Haagské úmluvy ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů jménem Evropské unie (Úř. věst. L 93, 7.4.2011, s. 9).

      (8)  Rozhodnutí Rady 2011/432/EU ze dne 9. června 2011 o schválení Haagské úmluvy ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů jménem Evropské unie (Úř. věst. L 192, 22.7.2011, s. 39).

      (9)  Rozhodnutí Rady 2014/218/EU ze dne 9. dubna 2014, kterým se mění přílohy I, II a III rozhodnutí 2011/432/EU o schválení Haagské úmluvy ze dne 23. listopadu 2007 o mezinárodním vymáhání výživného na děti a dalších druhů vyživovacích povinností vyplývajících z rodinných vztahů jménem Evropské unie (Úř. věst. L 113, 16.4.2014, s. 1).


title: 2010/110/CFSP: Rozhodnutí Rady 2010/110/SZBP ze dne 22. února 2010 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán

text:
               23.2.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/20

         ROZHODNUTÍ RADY 2010/110/SZBP
   ze dne 22. února 2010
   o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 19. dubna 2007 přijala Rada rozhodnutí 2007/238/SZBP (1) o jmenování pana Torbena BRYLLEHO zvláštním zástupcem Evropské unie pro Súdán.

               (2)

               Dne 16. února 2009 přijala Rada společnou akci 2009/134/SZBP (2) o změně a prodloužení mandátu zvláštního zástupce Unie do 28. února 2010.

               (3)

               Mandát zvláštního zástupce Unie by měl být prodloužen do 31. srpna 2010. Po vstupu v platnost rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost může však být na doporučení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku mandát zvláštního zástupce Unie ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.

               (4)

               Zvláštní zástupce Unie bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Zvláštní zástupce Evropské unie
   Mandát pana Torbena BRYLLEHO jako zvláštního zástupce Evropské unie pro Súdán se prodlužuje do 31. srpna 2010. Po vstupu v platnost rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost může však být na doporučení vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce Unie ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
   Článek 2
   Cíle politiky
   Mandát zvláštního zástupce Unie vychází z cílů politiky Unie v Súdánu, zejména pokud jde o úsilí vyvíjené v rámci mezinárodního společenství a na podporu Africké unie a Organizace spojených národů s cílem pomáhat súdánským stranám, Africké unii a OSN dosáhnout politického urovnání konfliktu v Dárfúru, rovněž prostřednictvím provádění mírové dohody o Dárfúru, a usnadnit provádění souhrnné mírové dohody a podpořit dialog Jih-Jih, jakož i usnadnit provádění mírové dohody o východním Súdánu s patřičným ohledem na regionální rozměr těchto otázek a zásadu, že Afrika sama rozhoduje o svém osudu.
   Článek 3
   Mandát
   1.   K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci Unie uděluje mandát

               a)

               udržovat kontakty s Africkou unií, súdánskou vládou, vládou jižního Súdánu, ozbrojenými hnutími Dárfúru a dalšími súdánskými stranami, jakož i s dárfúrskou občanskou společností a nevládními organizacemi, a úzce spolupracovat s OSN a dalšími významnými mezinárodními aktéry za účelem plnění cílů politiky Unie;

               b)

               zastupovat Unii při vnitrodárfúrském dialogu, při vrcholných schůzkách společné komise, jakož i dalších požadovaných příslušných jednáních;

               c)

               v rámci možností zastupovat Unii v komisích pro posuzování a hodnocení souhrnné mírové dohody a mírové dohody o Dárfúru;

               d)

               sledovat vývoj v souvislosti s prováděním mírové dohody o východním Súdánu;

               e)

               zajistit soudržnost mezi příspěvkem Unie k řešení krize v Dárfúru a celkovými politickými vztahy Unie se Súdánem;

               f)

               s ohledem na lidská práva, včetně práv dětí a žen, a na boj proti beztrestnosti v Súdánu sledovat situaci a udržovat pravidelné kontakty se súdánskými orgány, Africkou unií a OSN, zejména s Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva, pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti a Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu.

         2.   Za účelem plnění svého mandátu zvláštní zástupce Unie mimo jiné

               a)

               udržuje přehled o všech činnostech Unie;

               b)

               podporuje politický proces a činnosti související s prováděním souhrnné mírové dohody, mírové dohody o Dárfúru a mírové dohody o východním Súdánu a

               c)

               sleduje, jak súdánské strany plní příslušné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006), 1769 (2007) a 1778 (2007), a podává o tom zprávy.

         Článek 4
   Provádění mandátu
   1.   Zvláštní zástupce Unie odpovídá za provádění mandátu z pověření vysoké představitelky.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem Unie výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce Unie hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci Unie strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
   Článek 5
   Financování
   1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce Unie v období od 1. března 2010 do 31. srpna 2010 činí 1 410 000 EUR.
   2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou způsobilé ode dne 1. března 2010. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými pro souhrnný rozpočet Unie.
   3.   Správa výdajů podléhá smlouvě mezi zvláštním zástupcem Unie a Komisí. Zvláštní zástupce Unie je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
   Článek 6
   Sestavení a složení týmu
   1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce Unie za sestavení svého týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce Unie neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
   2.   Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu, který by pracoval se zvláštním zástupcem Unie. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci Unie hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci Unie mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
   3.   Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce Unie.
   4.   Úřady zvláštního zástupce Unie jsou i nadále v Chartúmu a v Jubě a tvoří je politický poradce a nezbytný personál pro administrativní a logistickou podporu. V souladu s mandátem zvláštního zástupce Unie uvedeným v článku 3 lze v případě, že stávající úřady v Chartúmu a v Jubě nemohou poskytnout týmu zvláštního zástupce Unie vyslanému do oblasti Dárfúru veškerou nezbytnou podporu, zřídit rovněž pomocný úřad v Dárfúru.
   Článek 7
   Výsady a imunity zvláštního zástupce Unie a členů jeho týmu
   Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce Unie a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
   Článek 8
   Bezpečnost utajovaných informací EU
   Zvláštní zástupce Unie a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
   Článek 9
   Přístup k informacím a logistická podpora
   1.   Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce Unie přístup k veškerým důležitým informacím.
   2.   Delegace Unie nebo případně členské státy poskytnou logistickou podporu v oblasti.
   Článek 10
   Bezpečnost
   V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce Unie v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v zeměpisné oblasti své působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že

               a)

               vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;

               b)

               zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;

               c)

               zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;

               d)

               zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.

         Článek 11
   Podávání zpráv
   1.   Zvláštní zástupce Unie pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce Unie podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce Unie podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
   2.   Zvláštní zástupce Unie pravidelně informuje Politický a bezpečnostní výbor o situaci v Dárfúru i o celkové situaci v Súdánu.
   Článek 12
   Koordinace
   1.   Zvláštní zástupce Unie podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, že všechny nástroje Unie jsou na místě uplatňovány soudržným způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce Unie jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Unie působících v oblasti. Zvláštní zástupce Unie pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
   2.   Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucím delegace Unie a vedoucími misí členských států. Všichni se vynasnaží být zvláštnímu zástupci Unie co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce Unie rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
   Článek 13
   Přezkum
   Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Evropské unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Na konci svého mandátu předloží zvláštní zástupce Unie vysoké představitelce, Radě a Komisi zprávu o provádění mandátu.
   Článek 14
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se ode dne 1. března 2010.
   Článek 15
   Zveřejnění
   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

      V Bruselu dne 22. února 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 103, 20.4.2007, s. 52.

      (2)  Úř. věst. L 46, 17.2.2009, s. 57.

      (3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.


title: Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2003 o zřízení Evropského bankovního výboruText s významem pro EHP.

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0010

Úřední věstník L 003 , 07/01/2004 S. 0036 - 0037

		Rozhodnutí Komiseze dne 5. listopadu 2003o zřízení Evropského bankovního výboru(Text s významem pro EHP)(2004/10/ES)KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,vzhledem k těmto důvodům:(1) V červnu roku 2001 přijala Komise rozhodnutí 2001/527/ES [1] a 2001/528/ES [2] o zřízení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry a o zřízení Evropského výboru pro cenné papíry.(2) Ve svých usneseních ze dne 5. února a 21. listopadu 2002 podpořil Evropský parlament čtyřstupňový přístup navržený v závěrečné zprávě Výboru moudrých o regulaci evropských trhů s cennými papíry a vyzval, aby některé aspekty tohoto přístupu byly rozšířeny na sektory bankovnictví a pojišťovnictví s výhradou, že se Rada jasně zaváže provést reformy k zajištění přiměřené institucionální rovnováhy.(3) Dne 3. prosince 2002 vyzvala Rada Komisi, aby zavedla podobná opatření v oblasti bankovnictví a pojišťovnictví a v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění a aby co nejdříve zřídila nové výbory s poradní funkcí pro tyto oblasti.(4) Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu [3] byl založen Poradní výbor pro bankovnictví, jehož úkolem je radit Komisi při přípravě právních předpisů v oblasti bankovnictví a podporovat ji při výkonu jejích prováděcích pravomocí.(5) Komise navrhla směrnici, kterou se mimo jiné mění směrnice 2000/12/ES, směrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí [4], směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů [5] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES [6] za účelem zrušení poradních funkcí Poradního výboru pro bankovnictví.(6) Tato změna vyžaduje odpovídající a současné vytvoření nové poradní skupiny, která radí Komisi v otázkách vývoje bankovních právních předpisů Společenství (dále "Evropský bankovní výbor").(7) Aby se zabránilo duplicitě, vstupuje toto rozhodnutí v platnost současně s případnou směrnicí, kterou se zrušují čistě poradenské funkce Poradního výboru pro bankovnictví.(8) Jestliže Evropský bankovní výbor zaujímá stanovisko k předpisů, která se týkají jak úvěrových institucí, tak investičních podniků, měl by mít takové složení, které zajistí zohlednění stanovisek investičních podniků.(9) Zřízení Evropského bankovního výboru by nemělo vylučovat jiné formy spolupráce mezi různými orgány, které se zabývají regulací a dohledem nad úvěrovými institucemi, jako například v rámci Výboru evropských orgánů bankovního dohledu, který byl zřízen rozhodnutím Komise 2004/5/ES [7],ROZHODLA TAKTO:Článek 1Zřizuje se poradní skupina pro bankovní sektor ve Společenství, která se nazývá Evropský bankovní výbor (dále jen "výbor").Článek 2Úkolem výboru je poskytovat Komisi na její žádost poradenství v politických otázkách týkajících se bankovnictví, jakož i k návrhům Komise v této oblasti.Článek 3Výbor se skládá z vysokých zástupců členských států. Výboru předsedá zástupce Komise.Předseda Evropského výboru orgánů bankovního dohledu, který byl zřízen rozhodnutím Komise 2004/5/ES, se účastní schůzí výboru jako pozorovatel. Evropská centrální banka je zastoupena jako pozorovatel.Komise může přizvat k účasti na schůzích odborníky a pozorovatele.Sekretariát výboru zajišťuje Komise.Článek 4Výbor přijme svůj jednací řád. Výbor se schází v pravidelných odstupech a vždy tehdy, vyžaduje-li to situace. Komise může svolat naléhavou schůzi, jestliže to vzhledem k situaci považuje za nutné.Článek 5Toto rozhodnutí vstupuje v platnost stejným dnem jako případná směrnice, kterou se ruší čistě poradní funkce Poradního výboru pro bankovnictví.V Bruselu dne 5. listopadu 2003.Za KomisiFrederik Bolkesteinčlen Komise[1] Úř. věst. L 191, 13.7.2001, s. 43.[2] Úř. věst. L 191, 13.7.2001, s. 45.[3] Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1.[4] Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 1.[5] Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5.[6] Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.[7] Úř. věst. L 3, 7.1.2004, s. 28.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1790 ze dne 12. února 2016 o uzavření revize 3 Dohody Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“)

text:
               11.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 274/2

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1790
   ze dne 12. února 2016
   o uzavření revize 3 Dohody Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a na bod 3 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (2),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dohoda Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 16. října 1995.

               (2)

               V článku 13 dohody se stanoví, že změny vlastní dohody a jejích dodatků se přijímají tak, že smluvní strana oznámí znění návrhů změn generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, který je rozešle všem smluvním stranám. Pokud žádná smluvní strana nesdělí výhrady do šesti měsíců ode dne, kdy generální tajemník rozešle návrhy změn, vstoupí změny v platnost pro všechny smluvní strany za tři měsíce po uplynutí šestiměsíční lhůty.

               (3)

               Fórum WP.29 se na svém 150. zasedání v březnu 2010 dohodlo, že sestaví neformální skupinu, která má WP.29 napomáhat při posuzování kroků souvisejících s budoucím směřováním harmonizace předpisů týkajících se vozidel v rámci dohody. Cílem tohoto budoucího směřování by měla být podpora účasti většího počtu států a organizací pro regionální hospodářskou integraci na aktivitách světového fóra a zvýšení počtu smluvních stran dohody tím, že se zlepší její fungování a spolehlivost, a zajistí se tak, že zůstane klíčovým mezinárodním rámcem pro harmonizaci technických předpisů v automobilovém odvětví.

               (4)

               Dne 15. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání v rámci WP.29 směřujících ke změně dohody. Komise jménem Unie jednala o návrzích změn dohody v rámci neformální skupiny zřízené WP.29.

               (5)

               Fórum WP.29 vzalo na svém 162. zasedání v březnu 2014 na vědomí návrhy na revizi 3 dohody vypracované uvedenou neformální skupinou a vyzvala smluvní strany, aby zahájily své vnitrostátní postupy pro posuzování návrhů změn dohody.

               (6)

               Fórum WP.29 vzalo na svém 164. zasedání v listopadu 2014 na vědomí návrh předložený několika smluvními stranami dohody, který se týká zvýšení prahu pro většinu při hlasování o zavádění nových předpisů OSN a změn stávajících předpisů OSN ze dvou třetin na čtyři pětiny. Zástupce Unie oznámil záměr zaujmout k tomuto návrhu koordinovaný postoj členských států Unie.

               (7)

               Návrhy na revizi 3 dohody a na zvýšení prahu pro většinu při hlasování ze dvou třetin na čtyři pětiny splňují cíle pro jednání, které jsou uvedeny v rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání o revizi 3 dohody v rámci WP.29.

               (8)

               Články 1 až 15 a dodatky 1 a 2 dohody by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (9)

               Uvedené změny dohody by měly být schváleny jménem Unie.

               (10)

               WP.29 uspořádá před zahájením postupu pro změny dohody podle článku 13 neformální hlasování s cílem ověřit, zda lze získat souhlas všech smluvních stran s uvedenými změnami. Unie by měla hlasovat ve prospěch těchto změn.

               (11)

               Poté, co neformální hlasování v rámci WP.29 potvrdí, že byl získán souhlas všech smluvních stran s návrhy změn dohody, měl by předseda Rady jmenovat zástupce Evropské unie zmocněného oznámit, jak je stanoveno v bodě 3 přílohy III rozhodnutí 97/836/ES, znění návrhů změn generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů v souladu s postupem stanoveným v čl. 13. odst. 1 dohody,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Revize 3 Dohody Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel se schvaluje jménem Unie.
   Znění revize 3 dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie oznámení stanovené v čl. 13. odst. 1 dohody, aby bylo možné zahájit postup pro uzavření revize 3 dohody, a vyjádřit tím souhlas Evropské unie s tím, že bude revizí 3 dohody vázána.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie
       (3).

      V Bruselu dne 12. února 2016.

            Za Radu

            předseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78.

      (2)  Souhlas ze dne 7. června 2016 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

      (3)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.


title: Rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Brazílií o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropskému společenství

text:
               30.12.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 397/10

      ROZHODNUTÍ RADY

   ze dne 18. prosince 2006
   o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Brazílií o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropskému společenství
   (2006/963/ES)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi zahájit jednání s některými dalšími členy WTO podle článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994 v průběhu přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.

               (2)

               Jednání vedla Komise po konzultaci s výborem zřízeným článkem 133 Smlouvy a v rámci směrnic pro jednání vydaných Radou.

               (3)

               Komise ukončila jednání o dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Brazílií.

               (4)

               Uvedená dohoda ve formě výměny dopisů by proto měla být schválena,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Brazílií o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropskému společenství se schvaluje jménem Společenství.
   Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů zavazující Společenství.

      V Bruselu dne 18. prosince 2006.

            Za Radu

         J.-E. ENESTAM

            předseda nebo předsedkyně

         DOHODA

      ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Brazílií o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropskému společenství
      V Ženevě dne 18. prosince 2006
      Vážený pane,
      v návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Brazílií podle článku XXIV.6 a článku XXVIII dohody GATT 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES bylo mezi ES a Brazílií, s cílem ukončit jednání zahájená po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 Světové obchodní organizaci v souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT 1994, dohodnuto následující:
      ES souhlasí, že do své listiny pro celní území ES-25 zahrne i koncese, které byly součástí jeho předchozí listiny pro ES-15.
      ES souhlasí, že do své listiny pro ES-25 zahrne koncese obsažené v příloze k této dohodě.
      Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy si ES a Brazílie, po zvážení v souladu se svými postupy, vymění dopisy o dohodě. ES vyvine veškeré úsilí, aby zajistila, že náležitá prováděcí opatření budou zavedena před 1. listopadem 2006 a nejpozději 1. ledna 2007.

            Za Evropské společenství

         PŘÍLOHA

                     —

                     celní kvóta přidělená Brazílii ve výši 10 124 tun surového třtinového cukru určeného k rafinaci (číslo položky sazebníku 1701 1110), se sazbou v rámci kvóty 98 EUR/t,

                     —

                     celní kvóta přidělená Brazílii ve výši 2 332 tun pro dělené maso kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus (čísla položek sazebníku 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470), se sazbou v rámci kvóty 0 %,

                     —

                     přidat 49 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro kuřata v celku, čerstvá, chlazená nebo zmrazená (čísla položek sazebníku 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290), se sazbou v rámci kvóty 131-162 EUR/t,

                     —

                     přidat 4 070 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené kuřecí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené (čísla položek sazebníku 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460), se sazbou v rámci kvóty 93-512 EUR/t,

                     —

                     přidat 1 605 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené maso kohoutů a slepic (číslo položky sazebníku 0207 1410), se sazbou v rámci kvóty 795 EUR/t,

                     —

                     přidat 201 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro maso z krocanů a krůt, čerstvé, chlazené nebo zmrazené (čísla položek sazebníku 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770), se sazbou v rámci kvóty 93-425 EUR/t,

                     —

                     přidat 2 485 tun (erga omnes) v rámci celní kvóty ES pro dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené (čísla položek sazebníku 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780), se sazbou v rámci kvóty 0 %

                     —

                     otevřít celní kvótu 242 074 tun (erga omnes) pro kukuřici (čísla položek sazebníku 1005 9000, 1005 1090), se sazbou v rámci kvóty 0 %,

                     —

                     otevřít celní kvótu 2 838 tun (erga omnes) pro konzervované ananasy, citrusové plody, hrušky, meruňky, třešně, broskve a jahody (čísla položek sazebníku 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), se sazbou v rámci kvóty 20 %,

                     —

                     otevřít celní kvótu 7 044 tun (erga omnes) pro ovocné šťávy (čísla položek sazebníku 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), se sazbou v rámci kvóty 20 %,

                     —

                     zrušit valorické clo 9 % z bílkovinných koncentrátů (číslo položky sazebníku 2106 1080),

                     —

                     otevřít celní kvótu 107 tun (erga omnes) pro čokoládu (číslo položky sazebníku 1 806), se sazbou v rámci kvóty 43 %,

                     —

                     snížit vázanou celní sazbu ES ve výši 11,2 MIN 22,0 EUR/100 kg čisté hmotnosti MAX 56,0 EUR/100 kg čisté hmotnosti na 10 MIN 22,0 EUR/100 kg čisté hmotnosti MAX 56,0 EUR/100 kg čisté hmotnosti pro tabák (číslo položky sazebníku 2401 1090),

                     —

                     upravit popis celní sazby ES pro vysoce jakostní hovězí maso (5 000 tun) takto: „vykostěné vysoce jakostní hovězí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené“, s uvedeném Brazílie jako dodavatelské země.

      V Ženevě dne 18. prosince 2006
      Vážený pane,
      odkazuji se na Váš dopis, který uvádí:

         „V návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Brazílií podle článku XXIV.6 a článku XXVIII dohody GATT 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES bylo mezi ES a Brazílií, s cílem ukončit jednání zahájená po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 Světové obchodní organizaci v souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT 1994, dohodnuto následující:
         ES souhlasí, že do své listiny pro celní území ES-25 zahrne i koncese, které byly součástí jeho předchozí listiny pro ES-15.
         ES souhlasí, že do své listiny pro ES-25 zahrne koncese obsažené v příloze k této dohodě.
         Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy si ES a Brazílie, po zvážení v souladu se svými postupy, vymění dopisy o dohodě. ES vyvine veškeré úsilí, aby zajistila, že náležitá prováděcí opatření budou zavedena před 1. listopadem 2006 a nejpozději 1. ledna 2007.“.

      Mám tu čest vyjádřit souhlas své vlády.

            Za vládu Brazilské federativní republiky


title: Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1836 ze dne 10. října 2016 o jmenování jednoho náhradníka Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou

text:
               18.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 280/27

         ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2016/1836
   ze dne 10. října 2016
   o jmenování jednoho náhradníka Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,
   s ohledem na návrh rakouské vlády,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/814 (4) nahradila dne 13. května 2016 paní Muna DUZDAROVÁ paní Elisabeth VITOUCHOVOU ve funkci náhradnice Výboru regionů.

               (2)

               Po skončení funkčního období paní Muny DUZDAROVÉ se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako náhradník:

               —

               pan Peter FLORIANSCHÜTZ, Abgeordneter zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 10. října 2016.

            Za Radu

            předsedkyně

         G. MATEČNÁ

      (1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/814 ze dne 13. května 2016 o jmenování jedné náhradnice Výboru regionů, navržené Rakouskou republikou (Úř. věst. L 133, 24.5.2016, s. 8).


title: 2011/290/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 13. května 2011 o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie

text:
               20.5.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 133/1

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 13. května 2011
   o uzavření protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie
   (2011/290/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114, 168, 169, 172, čl. 173 odst. 3 a články 188 a 192 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) a odst. 8 prvním pododstavcem této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (2), o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie (dále jen „protokol“) byl jménem Unie podepsán dne 22. listopadu 2010.

               (2)

               V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dnem 1. prosince 2009 Evropská unie nahradila Evropské společenství a je jeho nástupkyní.

               (3)

               Protokol by měl být uzavřen,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie (3) (dále jen „protokol“) se schvaluje jménem Evropské unie.
   Článek 2
   Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle článku 10 protokolu.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 13. května 2011.

            Za Radu

            předseda

         MARTONYI J.

      (1)  Souhlas ze dne 6. dubna 2011.

      (2)  Úř. věst. L 49, 19.2.1998, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 18, 21.1.2011, s. 3.