title: Rozhodnutí Rady ze dne 6. prosince 1999 o zásadách, prioritách, dílčích cílech a podmínkách přístupového partnerství s Rumunskem

text:
Důležité právní upozornění

|

31999D0852

Úřední věstník L 335 , 28/12/1999 S. 0015 - 0021

		Rozhodnutí Radyze dne 6. prosince 1999o zásadách, prioritách, dílčích cílech a podmínkách přístupového partnerství s Rumunskem(1999/852/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 622/98 ze dne 16. března 1998 o pomoci kandidátským státům v rámci předvstupní strategie, a zejména o zřízení přístupového partnerství [1], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku prohlásila, že přístupové partnerství je novým nástrojem a těžištěm posílené předvstupní strategie.(2) Nařízení (ES) č. 622/98 stanoví, že Rada na návrh Komise rozhodne kvalifikovanou většinou o zásadách, prioritách, dílčích cílech a podmínkách obsažených v jednotlivých přístupových partnerstvích, jak jsou předloženy každému kandidátskému státu, a stejně tak o jejich dalších důležitých úpravách.(3) Poskytnutí pomoci Společenství je podmíněno splněním podstatných předpokladů, a zejména dodržením závazků obsažených v Evropských dohodách a pokrokem při plnění kodaňských kritérií. Není-li některý podstatný předpoklad splněn, může Rada na návrh Komise přijmout kvalifikovanou většinou vhodná opatření v souvislosti s každou předvstupní pomocí.(4) Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku rozhodla, že provádění přístupových partnerství a pokrok při přijímání acquis bude přezkoumán v rámci orgánů zřízených podle Evropských dohod.(5) Pravidelné zpráva Komise z roku 1999 obsahuje objektivní analýzu příprav Rumunska na členství a stanoví řadu prioritních oblastí pro další práci.(6) V rámci příprav na členství by Rumunsko mělo aktualizovat svůj národní program pro převzetí acquis. Tento program by měl stanovit časový plán pro dosažení priorit a dílčích cílů přístupového partnerství,ROZHODLA TAKTO:Článek 1V souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 622/98 jsou zásady, priority, dílčí cíle a podmínky přístupového partnerství pro Rumunsko stanoveny v příloze, která tvoří nedílnou součást tohoto rozhodnutí.Článek 2Provádění přístupového partnerství bude přezkoumáno orgány zřízenými v rámci Evropských dohod a příslušnými útvary Rady, kterým Komise pravidelně podává zprávu.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 6. prosince 1999.Za RadupředsedkyněT. Halonen[1] Úř. věst. L 85, 20.3.1998, s. 1.--------------------------------------------------PŘÍLOHARUMUNSKO: PŘÍSTUPOVÉ PARTNERSTVÍ 19991. CÍLEÚčelem přístupového partnerství je stanovit v jednotném rámci prioritní oblasti pro další práci, uvedené v pravidelné zprávě Komise z roku 1999 o pokrocích Rumunska na cestě k členství v Evropské unii, finanční prostředky, které má Rumunsko k dispozici na pomoc při provádění těchto priorit, a podmínky, za jakých budou poskytnuty.Toto přístupové partnerství poskytuje řadu politických nástrojů na podporu kandidátských zemí při jejich přípravě na členství. Tyto nástroje mimo jiné zahrnují přepracovaný národní program pro převzetí acquis, společné vyhodnocení střednědobých priorit hospodářské politiky, pakt proti organizovanému zločinu, národní rozvojové plány a ostatní odvětvové plány nezbytné pro účast ve strukturálních fondech po přistoupení a pro provádění programu ISPA a programu Sapard před přistoupením. Každý z těchto nástrojů je rozdílné povahy a je vypracován a uskutečňován podle zvláštních postupů. Netvoří nedílnou součást tohoto partnerství, avšak priority, které obsahují, jsou v souladu s tímto partnerstvím.2. ZÁSADYHlavní prioritní oblasti stanovené pro jednotlivé kandidátské státy se týkají jejich schopnosti splnit kodaňská kritéria, která stanoví, že členství vyžaduje,- aby kandidátský stát dosáhl takové institucionální stability, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin,- existenci funkčního tržního hospodářství, stejně jako schopnost odolat konkurenčnímu tlaku a tržním silám v rámci Unie,- schopnost převzít závazky spojené s členstvím, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.Evropská rada na svém zasedání v Madridu zdůraznila potřebu toho, aby kandidátské státy přizpůsobily své správní struktury tak, aby zajistily harmonické fungování politik Společenství po přistoupení. V Lucemburku Rada zdůraznila, že začlenění acquis do vnitrostátního práva je nutné, avšak není samo o sobě dostačující; je nezbytné zajistit jeho skutečné používání.3. PRIORITY A DÍLČÍ CÍLEPravidelné zprávy Komise zdůraznily rozsah úsilí, které ještě musí kandidátské státy v určitých oblastech vyvinout, aby byly na přistoupení připraveny. Tato situace vyžaduje ve spolupráci s příslušným státem stanovení dílčích etap v souvislosti s prioritami, přičemž každá priorita bude doprovázena přesnými cíli, jejichž dosažení bude podmiňovat míru poskytované pomoci a pokrok v probíhajících vyjednáváních s některými státy a zahájení nových vyjednávání s ostatními státy. Priority a dílčí cíle v přepracovaných přístupových partnerstvích jsou opět rozděleny do dvou skupin – na krátkodobé a střednědobé. Ty, které jsou zařazeny mezi krátkodobé, byly vybrány na základě toho, že je reálné očekávat, že Rumunsko bude schopno je splnit nebo v jejich plnění dosáhnout podstatného pokroku do konce roku 2000. U priorit zařazených mezi střednědobé se předpokládá, že jejich splnění bude trvat déle než jeden rok, přestože související práce na nich by měly být zahájeny pokud možno během roku 2000. Pokrok dosažený při plnění priorit přístupového partnerství z roku 1998 je vyhodnocen v pravidelné zprávě z roku 1999. Toto vyhodnocení bylo využito při formulování priorit současného partnerství.Rumunsko předložilo přepracovanou verzi svého národního programu pro přezetí acquis dne 14. června 1999. Tento program stanoví časový plán pro splnění priorit a dílčích cílů na základě prvního přístupového partnerství a potřebné správní struktury a finanční zdroje.Přístupové partnerství uvádí prioritní oblasti pro přípravu Rumunska na členství. Rumunsko však bude muset řešit všechny otázky uvedené v pravidelné zprávě. Je také důležité, aby Rumunsko splnilo závazky týkající se sbližování právních předpisů a provádění acquis v souladu se závazky přijatými v rámci Evropské dohody, analytického rozboru a vyjednávání. Je nutno poukázat na to, že začlenění acquis do vnitrostátního práva není samo o sobě postačující; bude také zapotřebí zajistit, aby převzaté právní předpisy Společenství byly skutečně používány podle hledisek platných v Unii. Ve všech níže uvedených oblastech musí být zaručeno věrohodné a účinné provádění a uplatňování acquis.Na základě analýzy pravidelné zprávy Komise byly pro Rumunsko stanoveny tyto krátkodobé a střednědobé priority a dílčí cíle.3.1 Krátkodobé (2000)Politická kritéria:- zajistit dostatečné rozpočtové prostředky na podporu dětí v dětských domovech a provést úplnou reformu systému péče o dítě jakož i prostředky na péči o děti a dospělé osoby s chronickým onemocněním a zdravotním postižením,- posilovat dialog mezi vládou a rómskou komunitou s cílem vypracovat a provádět strategii pro zlepšení ekonomických a sociálních podmínek Rómů a poskytovat přiměřenou finanční podporu menšinovým programům.Ekonomická kritéria:- obnovit makroekonomickou stabilitu, zejména provedením strukturální reformy, a stanovit střednědobou strategii; dohodnout se na společném hodnocení s Evropskou komisí,- podporovat provádění dohod uzavřených s Mezinárodním měnovým fondem, Světovou bankou a Evropskou unií,- pokračovat v restrukturalizaci veřejných financí,- přijmout opatření pro zajištění fungování trhu s pozemky a vytvořit celostátní katastr nemovitostí,- podporovat konkurenceschopnost prostřednictvím tržně orientované restrukturalizace podniků (včetně malých a středních podniků), přijmout opatření na podporu domácích a zahraničních investic, zejména zjednodušením právních a správních postupů a stabilizací pravidel privatizace a podnikatelské činnosti; provádět nové postupy týkající se úpadkového řízení,- přijmout plán restrukturalizace ocelářského odvětví v souladu s požadavky Evropské unie.Vnitřní trh:- veřejné zakázky: provádět předpisy týkající se veřejných zakázek,- práva duševního a průmyslového vlastnictví: sbližovat a uplatňovat právní předpisy týkající se ochranných známek, autorského práva a souvisejících ochranných práv; posílit správní kapacitu a bojovat proti padělání, zejména posílením hraničních kontrol,- ochrana údajů: přijmout vnitrostátní právní předpisy, včetně zřízení nezávislého dozorčího orgánu,- volný pohyb zboží: přijmout právní rámec pro převzetí zásad nového a globálního přístupu a vytvořit slučitelnou správní infrastrukturu; přijmout rámcové zákony o chemikáliích a potravinách; pokračovat v přejímání technických předpisů v automobilovém odvětví,- volný pohyb služeb: přijmout předpisy pro provedení: i) směrnice o pojišťovnách a pojišťovacím dohledu, ii) směrnic o cenných papírech a regulovaných trzích, iii) směrnic o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů; posílit oprávnění dozorčích orgánů finančního odvětví,- hospodářská soutěž: přijmout sekundární právní předpisy pro další sbližování základních právních předpisů týkajících se hospodářské soutěže a státních podpor, posílit Radu pro hospodářskou soutěž a Úřad pro hospodářskou soutěž, nadále předkládat úplné roční zprávy o státních podporách; dokončit seznam státních podpor;- audiovizuální oblast: celkové sbližování právních předpisů,- daně: harmonizace právních předpisů o spotřební dani a DPH, zejména s ohledem na odstranění diskriminace mezi dováženými a domácími cigaretami; zajistit, aby nová daňová opatření odpovídala zásadám kodexu chování při zdaňování podniků,- cla: uplatňovat opatření pro boj s podvody a korupcí.Zemědělství:- nadále sbližovat veterinární a rostlinolékařské právní předpisy a aktualizovat kontrolní opatření, zejména na budoucích vnějších hranicích Evropské unie,- nadále vytvářet celostátní systém označování zvířat,- přijmout zákon o kontrole pesticidů v zemědělství a zahájit vytváření systému kontroly zbytkových pesticidů v zemědělských produktech,- vytvořit registr vinic a posilovat systémy řízení a kontroly v odvětví vína,Doprava:- sbližovat právní předpisy o námořních bezpečnostních normách.Zaměstnanost a sociální věci:- podporovat úsilí sociálních partnerů o zlepšení jejich schopností rozvíjet a provádět acquis, zejména v rámci dvoustranného sociálního dialogu,- připravit národní strategii zaměstnanosti na základě společného přehodnocení zaměstnanecké politiky s ohledem na budoucí účast v evropské strategii zaměstnanosti.Životní prostředí:- vypracovat podrobné programy sbližování a provádění jednotlivých směrnic,- provedení právních předpisů týkající se přístupu k informacím, ochrany přírody a radiační ochrany,- připravit rámcové zákony v oblastech ovzduší, odpadů, kvality vody a průmyslového znečištění (IPPC, velká spalovací zařízení, Seveso II),- posilovat správu na úseku životního prostředí na celostátní a regionální úrovni,- vypracovat investiční plán (podle jednotlivých směrnic) na základě odhadů výše nákladů na sbližování a reálných veřejných a soukromých finančních zdrojů pro jednotlivé roky,- plně provést a uplatňovat směrnice o posuzování vlivu na životní prostředí.Spravedlnost a vnitřní věci:- provádět zákon o rumunských státních hranicích, zejména sloučením pohraničních stráže a pohraniční policie; urychlit demilitarizaci sborů podřízených ministerstvu vnitra; posílit hraniční kontroly k zabránění nedovoleného přistěhovalectví a umožnění plné účasti na Schengenském informačním systému,- posílit donucovací orgány a soudnictví v boji proti organizované trestné činnosti, obchodu s drogami a korupci; zajistit lepší koordinaci mezi donucovacími orgány,- přijmout zákon o prevenci korupce a boji proti ní a o zřízení nezávislého útvaru pro boj proti korupci; posílit schopnosti boje proti praní peněz; ratifikovat Evropskou úmluvu o praní peněz a Evropskou trestněprávní úmluvu o korupci, podepsat úmluvu OECD o úplatkářství,- přijmout zákon o cizincích a zákon o uprchlících; zvýšit transparentnost a urychlit uplatňování azylového řízení.Posílení výkonnosti správy a soudnictví, včetně řízení a kontroly fondů EU:- přijmout a provádět zákon o státní službě,- Phare [1], ISPA [2] a Sapard [3]: dále rozpracovávat Národní rozvojový plán a Plán rozvoje venkova; přijmout právní, správní a rozpočtový rámec (příručka pro audit a revizní záznam) pro plánování a řízení programů ISPA a Sapard, včetně zavedení posuzování vlivu na životní prostředí a slučitelných pravidel EU pro veřejné zakázky na projekty, na jejichž financování se podílejí fondy Společenství; zřídit fungující platební agenturu pro Sapard,- zlepšit fungování soudnictví včetně: i) přijetí nového trestního zákona, ii) přijetí zákona o trestním řízení, iii) omezení používání vyšetřovací vazby, iv) zjednodušení přístupu k právnímu poradenství a zastupování, v) rozšíření soudního informačního systému na všechny soudy, vi) zlepšení výkonu občanskoprávních rozhodnutí,- zahájit zavádění programově orientovaného rozpočtového systému, který umožňuje víceleté závazky, posílit provádění rozpočtu, zvýšit daňové příjmy a zlepšit výběr daní; posílit odbor pro veřejné zakázky na ministerstvu financí,- dokončit právní rámec vnitřní a vnější finanční kontroly; posílit ústřední organizaci v rámci ministerstva financí za účelem harmonizace vnitřních auditních nebo kontrolních útvarů finančních orgánů a zavést "funkční nezávislost" osob provádějících vnitřní kontrolu nebo audit na centrálních a decentralizovaných úrovních a předběžné finanční kontroly,- zahájit přípravu pro zavedení výkonnostního auditu a metody auditu prováděné Účetním dvorem,- vzdělávat zástupce donucovacích orgánů v oblastech hospodářské soutěže, duševního a průmyslového vlastnictví a ochrany spotřebitele.3.2 StřednědobéPolitická kritéria:- upevnit reformu a zlepšit podmínky dětí v dětských domovech,- nadále provádět strategii pro zlepšení ekonomických a sociálních podmínek Rómů; provádět opatření zaměřená na boj s diskriminací (rovněž v rámci veřejné správy); podporovat tvorbu pracovních příležitostí a zvětšit přístup ke vzdělání,- dokončit demilitarizaci policie a orgánů podřízených ministerstvu vnitra.Ekonomická kritéria:- upevnit právní a politický rámec pro obnovu trvalého hospodářského růstu a dokončit privatizační proces,- vytvořit postup roční rozpočtové kontroly zaměřený na podávání zpráv, dohled a kontrolu veřejných financí, zejména rozpočtové situace, v souladu s postupy Evropské unie,- nadále usilovat o zlepšení podmínek pro vznik a rozvoj soukromého podnikání se zvláštním ohledem na malé a střední podniky,- provádět program restrukturalizace ocelářského průmyslu.Vnitřní trh:- práva duševního a průmyslového vlastnictví: dokončit sbližování a posílit prováděcí struktury,- volný pohyb zboží: zahájit provádění směrnic "nového přístupu", přijmout nové právní předpisy o léčivech, zahájit sbližování zbývajících tradičních technických právních předpisů, vytvořit systém tržního dohledu,- volný pohyb osob: dokončit sbližování vzájemného uznávání diplomů,- hospodářská soutěž: zajistit, aby kontroly cen byly v souladu s pravidly hospodářské soutěže; posílit antimonopolní orgány a orgány státní podpory,- ochrana spotřebitele: nadále sbližovat a posilovat orgány tržního dohledu a donucovací orgány,- telekomunikace: zaručit nezávislost regulačního orgánu a posílit jeho kapacitu,- daně: dokončit sbližování DPH a spotřební daně; přehodnotit stávající zákony a zajistit slučitelnost s kodexem chování při zdaňování podniků; posílit správní spolupráci a vzájemnou pomoc; zvýšit účinnost správy daní (organizace, lidské zdroje a elektronické zpracování),- cla: používat zjednodušené postupy; posílit správní a operační kapacitu včetně hraničních kontrol; dokončit integrovaný sazebník.Zemědělství:- posílit řídicí mechanismy a správní struktury společné zemědělské politiky (sledování zemědělských trhů a provádění strukturálních opatření a opatření pro rozvoj venkova, zřízení orgánů a kontrolních mechanismů),- posílit správu kontroly potravin a pokračovat v modernizaci zemědělsko-potravinářského odvětví, aby vyhovovalo hygienickým a zdravotním normám Evropské unie,- dokončit systém označování zvířat; provádět systém kontroly jakosti (analýza rizik kritických kontrolních bodů), nakládání s živočišnými odpady, modernizovat podniky masného a mlékárenského průmyslu, kontrolní programy reziduí a zoonóz; dokončit kontrolní systémy na budoucích vnějších hranicích.Rybolov:- rozvinout kapacity pro provádění a uplatňování společné rybářské politiky.Energetika:- provést přípravy na vnitřní energetický trh, zejména přizpůsobením právních předpisů za účelem provádění směrnic o plynu a elektrické energii,- sbližovat určování cen elektrické energie, norem energetické účinnosti a kvality paliv; provádět acquis v oblasti ropných zásob,- nadále zajišťovat vysokou úroveň jaderné bezpečnosti v jaderné elektrárně Cernovoda,- posílit regulační struktury týkající se jaderné bezpečnosti a radiační ochrany.Doprava:- přizpůsobit se acquis zejména v oblasti námořní dopravy, letectví (zejména bezpečnost leteckého provozu a řízení letového provozu), železniční a silniční dopravě (pravidla pro nebezpečné náklady, bezpečnost provozu a daně) a vnitrozemských vodních cest (technické požadavky týkající se plavidel).Zaměstnanost a sociální věci:- provedení a uplatňování právních předpisů Evropské unie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (včetně rámcové směrnice), pracovního práva, rovných příležitosti pro muže a ženy, veřejného zdraví; posílit související správní struktury a struktury potřebné pro koordinaci sociálního zabezpečení,- zřídit nezávislý záruční fond pro zaměstnance pro případ platební neschopnosti zaměstnavatele.Hospodářská a sociální soudržnost:- vypracovat národní politiku hospodářské a sociální soudržnosti; připravit provádění regionálních rozvojových programů a iniciativ Společenství; zlepšit koordinaci strukturálních fondů mezi ministerstvy a vytvořit rozpočtový systém a postupy, které umožňují víceleté závazky, spravovat je podle standardů strukturálních fondů, včetně oceňování a vyhodnocování.Životní prostředí:- nadále provádět programy sbližování, zejména plné provedení předpisů v oblasti ovzduší, odpadů a kvality vody, a dokončit provádění předpisů týkajících se hluku, chemikálií a geneticky modifikovaných organismů,- začlenit zásady trvalého rozvoje do definování a provádění všech ostatních odvětvových politik,- posílit kontrolní a prováděcí kapacity, zejména decentralizací agentur ochrany životního prostředí.Spravedlnost a vnitřní věci:- pokračovat v postupném sbližování právních předpisů a praxe v oblasti víz s právními předpisy a praxí Evropské unie,- přijmout a používat mezinárodní nástroje pro boj proti obchodu s drogami, zejména Úmluvu o nedovoleném obchodu po moři, kterou se provádí článek 17 Úmluvy OSN proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami,- posilovat nezávislost soudní moci, zavést objektivní kritéria pro přijímání a pracovní postup zaměstnanců,- pokračovat v boji proti obchodu se ženami a dětmi.Posílení výkonnosti správy a soudnictví, včetně řízení a kontroly fondů EU:- provádět komplexní program reformy veřejné správy za účelem zvýšení výkonnosti veřejné správy při provádění a řízení acquis,- zajistit vzdělávání státních zástupců, soudců a právních zástupců v oblasti práva Evropské unie,- posílit funkce kontroly veřejných financí zajištěním dostatečného počtu pracovníků, vzdělávání a celkového vybavení,- posílit rumunský statistický systém s ohledem na dosažení shody s normami Evropského společenství.4. PLÁNOVÁNÍČástka přidělená v rámci Phare činila za období 1995-1999 celkem 649 milionů EUR. Na základě dohody Evropské rady uzavřené v Berlíně dne 24. a 25. března 1999 bude finanční pomoc kandidátským státům v období 2000–2006 zahrnovat rovněž podporu pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova poskytovanou prostřednictvím předvstupního nástroje Sapard (nařízení Rady (ES) č. 1268/1999; Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87) a strukturálního nástroje ISPA (nařízení Rady (ES) č. 1267/1999, Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73), které v předvstupním období upřednostní opatření, která jsou podobná opatřením Fondu soudržnosti. V rámci těchto částek přidělených na národní úrovni může Rumunsko také financovat část své účasti v programech Společenství, včetně Pátého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (Úř. věst. L 26, 1.2.1999, s. 1). Kromě toho bude mít Rumunsko přístup k financování z mnohonárodních programů, které se přímo týkají acquis. Společné financování kandidátskými státy je systematicky vyžadováno u všech investičních projektů. Od roku 1998 Komise spolupracovala s Evropskou investiční bankou a mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj a Světovou bankou s cílem usnadnit financování projektů týkajících se předvstupních priorit.5. PODMÍNĚNOSTSpolečenství bude podporovat financování projektů v rámci tří předvstupních nástrojů Phare, ISPA a Sapard, za předpokladu, že Rumunsko dodrží své závazky vyplývající z Evropské dohody, podnikne další kroky směřující ke splnění kodaňských kritérií a zejména dosáhne pokroku v plnění konkrétních priorit tohoto přístupového partnerství v roce 2000. Nedodržení těchto obecných podmínek by mohlo vést k rozhodnutí Rady o pozastavení finanční pomoci na základě článku 4 nařízení (ES) č. 622/98.6. DOZORProvádění přístupového partnerství bude sledováno v rámci Evropské dohody. Jak zdůraznila Evropská rada v Lucemburku, je důležité, aby převzetí acquis bylo nadále sledováno v rámci orgánů Evropské dohody týmiž postupy nezávisle na tom, zda byla zahájena jednání či nikoli. Jednotlivé kapitoly přístupového partnerství jsou projednávány v příslušných podvýborech. Výbor pro přidružení projednává celkový vývoj, pokrok a problémy související s prioritami a dílčími cíli přístupového partnerství, jakož i konkrétnější záležitosti, které mu jsou postoupeny z podvýborů.Řídící výbor Phare zajišťuje, aby finanční rozhodnutí přijata v rámci všech tří předvstupních nástrojů Phare, ISPA a Sapard byla navzájem slučitelná a aby byla rovněž slučitelná s přístupovými partnerstvími, jak je stanoveno v koordinačním nařízení (nařízení Rady (ES) č. 1266/1999; Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 68).V souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 622/98 se přístupové partnerství v případě potřeby opět upraví.[1] Akční plán koordinované pomoci Polsku a Maďarsku.[2] Nástroj předvstupních strukturálních politik.[3] Zvláštní předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova.--------------------------------------------------


title: 2014/283/EU: Rozhodnutí Rady ze dne 14. dubna 2014 o uzavření Nagojského protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti jménem Evropské unie  Text s významem pro EHP

text:
               20.5.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 150/231

         ROZHODNUTÍ RADY
   ze dne 14. dubna 2014
   o uzavření Nagojského protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti jménem Evropské unie
   (Text s významem pro EHP)
   (2014/283/EU)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Unie a její členské státy se připojily ke konsensu 193 smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (2) (dále jen „úmluva“), které přijaly Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti (dále jen „nagojský protokol“) dne 29. října 2010.

               (2)

               Unie podepsala nagojský protokol v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 6. května 2011 (3) s výhradou jeho pozdějšího uzavření. Nagojský protokol podepsala většina členských států.

               (3)

               Unie je odhodlána k rychlému provedení a ratifikaci nagojského protokolu.

               (4)

               V souladu s článkem 34 úmluvy podléhá každý protokol k úmluvě ratifikaci, přijetí nebo schválení státy a regionálními organizacemi hospodářské spolupráce.

               (5)

               Unie a její členské státy by měly usilovat o to, aby pokud možno současně uložily příslušné listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení nagojského protokolu.

               (6)

               Nagojský protokol by proto měl být schválen jménem Unie,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti se schvaluje jménem Unie.
   Znění nagojského protokolu je připojeno k tomuto rozhodnutí.
   Článek 2
   Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie, schvalovací listinu podle článku 33 nagojského protokolu (4). Jmenovaná osoba nebo osoby zároveň v souladu s čl. 34 odst. 3 Úmluvy o biologické rozmanitosti uloží prohlášení uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 3
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Lucemburku dne 14. dubna 2014.

            Za Radu

            předseda

         A. TSAFTARIS

      (1)  Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.

      (2)  Úř. věst. L 309, 13.12.1993, s. 3.

      (3)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

      (4)  Den vstupu nagojského protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

      PŘÍLOHA

         Prohlášení evropské unie podle čl. 34 odst. 3 úmluvy o biologické rozmanitosti

      „Evropská unie prohlašuje, že má v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, a zejména s článkem 191 uvedené smlouvy, pravomoc uzavírat mezinárodní dohody a plnit závazky z nich vyplývající, které přispívají k dosažení těchto cílů:

                  —

                  zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí,

                  —

                  ochrana lidského zdraví,

                  —

                  uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů,

                  —

                  podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boj proti změně klimatu.

            Evropská unie kromě toho přijímá na úrovni Unie opatření v zájmu vytvoření Evropského výzkumného prostoru a řádného fungování jejího vnitřního trhu.
      Výkon pravomoci Unie ze své podstaty prochází neustálým vývojem. S cílem splnit své povinnosti podle čl. 14 odst. 2 písm. a) Nagojského protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti bude Unie pravidelně aktualizovat seznam právních nástrojů, které mají být poskytnuty Informačnímu systému pro přístup a rozdělení přínosů.
      Evropská unie je odpovědná za plnění závazků plynoucích z tohoto protokolu, které jsou předmětem úpravy platného práva Unie.“


title: Rozhodnutí rady ze dne 28. listopadu 2002 o vytvoření Evropské sítě pro ochranu významných osob

text:
Důležité právní upozornění

|

32002D0956

Úřední věstník L 333 , 10/12/2002 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutí radyze dne 28. listopadu 2002o vytvoření Evropské sítě pro ochranu významných osob(2002/956/SVV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a c) a na čl. 34 odst. 2 písm. c) uvedené smlouvy,s ohledem na podnět Španělského království [1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Kromě doporučení Rady ze dne 6. prosince 2001 o stanovení společné stupnice hodnocení rizik pro významné osoby při návštěvách Evropské unie [3] neexistují na úrovni Unie žádné právní předpisy, pravidla ani příručky upravující ochranu významných osob, ať už jde o osoby vnitrostátní, Společenství nebo ze třetích zemí.(2) Nelze vyloučit útoky a atentáty na tyto osoby.(3) Odpovědnost za ochranu významných osob přísluší hostitelskému členskému státu. Ochranná opatření hostitelského členského státu jsou upravena pouze platnými právními předpisy dotčeného členského státu a souvisejícími mezinárodními dohodami.(4) Se zvyšujícím se počtem cest významných osob uvnitř Unie vzniká potřeba úřední cesty pro komunikaci a konzultace mezi vnitrostátními orgány,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Zřizuje se Evropská síť pro ochranu významných osob (dále jen "síť").2. Síť se skládá z vnitrostátních policejních služeb a jiných služeb odpovědných za ochranu významných osob. Každý členský stát určí jedno kontaktní místo. Informace o těchto kontaktních místech včetně následných změn se předávají generálnímu sekretariátu Rady, který je zveřejňuje v Úředním věstníku.Článek 2Pro účely tohoto rozhodnutí se "významnou osobou" rozumí jakákoli osoba, které je přidělena ochranná služba podle vnitrostátních právních předpisů členského státu nebo podle předpisů mezinárodních nebo nadnárodních organizací nebo institucí.Článek 31. Provoz sítě zajišťuje členský stát předsedající Radě.2. Kandidátské státy a Evropský policejní úřad (Europol) si mohou rovněž určit kontaktní místo a být účastníkem sítě.Předsednictví navrhne v jednotlivých případech účast Komise a generálního sekretariátu Rady na činnosti sítě uvedené v čl. 4 písm. a), b), c) a d).Článek 4Síť sleduje tyto cíle:a) podpora výměny informací mezi službami zapojenými do sítě, zejména- obecných a technických informací a zkušeností týkajících se ochrany významných osob,- informací o nejvhodnějších kritériích pro výběr a vzdělávání příslušných pracovníků služeb odpovědných za ochranu významných osob;b) podpora vývoje souboru osvědčených postupů týkajících se provádění operativních činností službami zapojenými do sítě;c) podpora vzájemného vysílání úředníků služeb zapojených do sítě;d) umožnění výměny informací a komunikace mezi službami zapojenými do sítě a zaujímání společných stanovisek týkajících se- postupů a žádostí o povolení hostitelského členského státu k přítomnosti ochranných služeb dožadujícího státu, které doprovázejí významnou osobu, na jeho území,- metod společných opatření proti útokům a atentátům, včetně způsobů rozmístění úředníků a prostředků,- protokolů o přednostech poskytovaných chráněným významným osobám během přesunů delegací,- spolupráce s příslušnými donucovacími orgány a ostatními orgány veřejné správy,- doporučení týkající se sdělovacích prostředků;e) podpora výměny operativních informací v souladu s vnitrostátními právními předpisy, buď prostřednictvím kontaktních míst, nebo přímými styky mezi příslušnými službami, které oznámila kontaktní místa, o užití bezpečnostních opatření v případech, kdy je ochranu významných osob třeba zajistit ve dvou nebo více členských státech.Článek 5Síť předkládá Radě výroční zprávu o rozvoji svých činností. Rada hodnotí činnost sítě každé tři roky.Článek 6Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po přijetí Radou.V Bruselu dne 28. listopadu 2002.Za RadupředsedaB. Haarder[1] Úř. věst. C 42, 15.2.2002, s. 14.[2] Stanovisko ze dne 30. května 2002 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[3] Úř. věst. C 356, 14.12.2001, s. 1.--------------------------------------------------


title: 2006/853/SZBP Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL COPPS/2/2006 ze dne 21. listopadu 2006 o jmenování vedoucího mise/policejního komisaře policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)

text:
               29.11.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 331/21

      ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUPOL COPPS/2/2006
   ze dne 21. listopadu 2006
   o jmenování vedoucího mise/policejního komisaře policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)
   (2006/853/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
   s ohledem na společnou akci Rady 2005/797/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 této společné akce,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 11 odst. 2 společné akce 2005/797/SZBP stanoví, že Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání vhodných rozhodnutí v souladu s článkem 25 Smlouvy, včetně rozhodnutí jmenovat vedoucího mise/policejního komisaře na návrh generálního tajemníka, vysokého představitele.

               (2)

               Generální tajemník, vysoký představitel navrhl, aby byl jmenován pan Colin SMITH,

         ROZHODL TAKTO:
   Článek 1
   Pan Colin SMITH je jmenován vedoucím mise/policejním komisařem policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) ode dne 1. ledna 2007.
   Článek 2
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
   Použije se do 31. prosince 2007.

      V Bruselu dne 21. listopadu 2006.

            Za Politický a bezpečnostní výbor

            předseda

         T. TANNER

      (1)  Úř. věst. L 300, 17.11.2005, s. 65.


title: Rozhodnutí Rady 2011/536/SZBP ze dne 12. září 2011 , kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2010/452/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)

text:
               13.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 236/7

         ROZHODNUTÍ RADY 2011/536/SZBP
   ze dne 12. září 2011,
   kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2010/452/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 15. září 2008 přijala Rada společnou akci 2008/736/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) (1). Použitelnost této společné akce, jež byla následně pozměněna a prodloužena, skončila dnem 14. září 2010.

               (2)

               Dne 12. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/452/SZBP (2), kterým prodloužila misi EUMM Georgia o dalších dvanáct měsíců do 14. září 2011.

               (3)

               Dne 28. června 2011 podpořil Politický a bezpečnostní výbor doporučení o přezkumu budoucnosti EUMM Georgia na strategické úrovni.

               (4)

               EUMM Georgia by měla být znovu prodloužena na základě stávajícího mandátu, a to od 15. září 2011 do 14. září 2012.

               (5)

               Dále je třeba stanovit finanční referenční částku určenou na pokrytí výdajů souvisejících s EUMM Georgia na období od 15. září 2011 do 14. září 2012.

               (6)

               Mise bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Rozhodnutí 2010/452/SZBP se mění takto:

               1)

               V čl. 14 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
               „Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí v období od 15. září 2011 do 14. září 2012 činí 23 900 000 EUR.“

               2)

               V článku 18 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
               „Její použitelnost končí dnem 14. září 2012.“

         Článek 2
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

      V Bruselu dne 12. září 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Úř. věst. L 248, 17.9.2008, s. 26.

      (2)  Úř. věst. L 213, 13.8.2010, s. 43.


title: 2010/279/CFSP: Rozhodnutí Rady 2010/279/SZBP ze dne 18. května 2010 o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               19.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 123/4

         ROZHODNUTÍ RADY 2010/279/SZBP
   ze dne 18. května 2010
   o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 30. května 2007 přijala Rada společnou akci 2007/369/SZBP (1) o zřízení policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN). Uvedená společná akce pozbývá platnosti dne 30. května 2010.

               (2)

               Dne 8. března 2010 doporučil Politický a bezpečnostní výbor prodloužení mise EUPOL AFGHANISTAN o tři roky.

               (3)

               Velitelskou a řídicí strukturou mise EUPOL AFGHANISTAN by neměly být dotčeny smluvní závazky vedoucího mise vůči Evropské komisi, pokud jde o plnění rozpočtu.

               (4)

               Pro misi EUPOL AFGHANISTAN by měla být uvedena v činnost pohotovostní složka.

               (5)

               Mise EUPOL AFGHANISTAN bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Mise
   1.   Policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (dále jen „EUPOL AFGHANISTAN“ nebo „mise“), zřízená společnou akcí 2007/369/SZBP, se prodlužuje na období od 31. května 2010 do 31. května 2013.
   2.   Mise EUPOL AFGHANISTAN působí v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a plní úkoly stanovené v článku 3.
   Článek 2
   Cíle
   Mise EUPOL AFGHANISTAN významnou měrou přispívá k tomu, aby byla při zajištění vlastní odpovědnosti afghánské strany zavedena udržitelná a účinná opatření v oblasti práce civilní policie, která zajistí vhodnou součinnost se širším systémem trestního soudnictví, v souladu s politickým poradenstvím a úsilím Unie, členských států a dalších mezinárodních činitelů v oblasti budování institucí. Mise dále podpoří reformní proces, na jehož základě vznikne důvěryhodná a účinná policejní služba, která bude v souladu s mezinárodními standardy pracovat v rámci právního státu a dodržování lidských práv.
   Článek 3
   Úkoly
   1.   Pro dosažení cílů stanovených v článku 2 mise EUPOL AFGHANISTAN:

               a)

               pomáhá afghánské vládě při konzistentním provádění její strategie s cílem zavést udržitelná a účinná opatření v oblasti práce civilní policie, zejména pokud jde o afghánskou uniformovanou (civilní) policii a afghánskou policii pro boj proti trestné činnosti, jak je stanoveno v národní policejní strategii;

               b)

               zlepšuje vzájemný soulad mezi činnostmi mezinárodních činitelů a koordinaci mezi nimi;

               c)

               pracuje na rozvoji strategie, přičemž klade důraz na úsilí o společnou souhrnnou strategii mezinárodního společenství v oblasti policejní reformy, a [posiluje spolupráci s klíčovými partnery v oblasti policejní reformy a odborného výcviku, mimo jiné s misí NATO ISAF a výcvikovou misí NATO a dalšími přispěvateli;

               d)

               podporuje vztah policie k široce chápanému právnímu státu.
               Tyto úkoly budou dále rozpracovány v operačním plánu (OPLAN). Mise plní své cíle mimo jiné prostřednictvím monitorování, odborného vedení, poradenství a odborného výcviku.

         2.   Mise EUPOL AFGHANISTAN je misí bez výkonných pravomocí.
   3.   Mise EUPOL AFGHANISTAN zahrnuje projektovou skupinu pro identifikaci a provádění projektů. Mise EUPOL AFGHANISTAN podle potřeby koordinuje a podporuje projekty prováděné na vlastní odpovědnost členskými státy a třetími státy v oblastech souvisejících s misí a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.
   Článek 4
   Struktura mise
   1.   Mise má velitelství v Kábulu. Misi tvoří:

               i)

               vedoucí mise a jeho úřad včetně vyššího důstojníka pro bezpečnost mise;

               ii)

               policejní složka;

               iii)

               složka na podporu právního státu;

               iv)

               výcvikový útvar;

               v)

               podpora mise;

               vi)

               místní úřady mimo Kábul;

               vii)

               podpůrný prvek v Bruselu.

         2.   Personál mise je nasazován na ústřední, regionální a provinční úrovni a v zájmu plnění mandátu může podle potřeby působit i na oblastní úrovni s ohledem na hodnocení bezpečnosti a na zajištění faktorů, jako je odpovídající logistická a bezpečnostní podpora. S ISAF a vedoucími státy regionálních velitelství nebo provinčních rekonstrukčních týmů se uzavřou technická ujednání za účelem zabezpečení výměny informací a zdravotnické, bezpečnostní a logistické podpory, včetně umístění regionálních velitelství a provinčních rekonstrukčních týmů.
   3.   Část personálu mise je dále podle potřeby nasazena s cílem zlepšit strategickou koordinaci při policejní reformě v Afghánistánu, zejména v sekretariátu Mezinárodního policejního koordinačního výboru (IPCB) v Kábulu. Sekretariát IPCB bude podle potřeby umístěn při velitelství mise EUPOL AFGHANISTAN.
   Článek 5
   Civilní velitel operace
   1.   Civilním velitelem operace pro misi EUPOL AFGHANISTAN je ředitel útvaru schopnosti civilního plánování a provádění (CPCC).
   2.   Civilní velitel operace vykonává velení a řízení mise EUPOL AFGHANISTAN na strategické úrovni v rámci politické kontroly a strategického řízení ze strany Politického a bezpečnostního výboru a v rámci obecné pravomoci vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
   3.   Civilní velitel operace zajišťuje řádné a účinné provádění rozhodnutí Rady i rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru, včetně vydávání strategických pokynů podle potřeby vedoucímu mise.
   4.   Veškerý vyslaný personál zůstává zcela pod velením vnitrostátních orgánů vysílajícího členského státu nebo orgánu EU. Orgány jednotlivých států přenesou operační řízení (OPCON) svého personálu, týmů a jednotek na civilního velitele operace.
   5.   Civilní velitel operace nese celkovou odpovědnost za zajištění řádného výkonu činností EU.
   6.   Civilní velitel operace a zvláštní zástupce EU se podle potřeby navzájem konzultují.
   Článek 6
   Vedoucí mise
   1.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení mise v místě působení.
   2.   Vedoucí mise vykonává velení a řízení nad personálem, týmy a jednotkami přispívajících států, jak byly přiděleny civilním velitelem operace, a zároveň nese administrativní a logistickou odpovědnost, včetně odpovědnosti za majetek, zdroje a informace, které jsou misi k dispozici.
   3.   Vedoucí mise vydává pokyny pro veškerý personál mise, v tomto případě včetně podpůrného prvku v Bruselu, v zájmu účinného provádění mise EUPOL AFGHANISTAN v místě působení a zajišťuje její koordinaci a běžné řízení podle pokynů civilního velitele operace na strategické úrovni.
   4.   Vedoucí mise odpovídá za plnění rozpočtu mise. Vedoucí mise podepíše za tímto účelem smlouvu s Komisí.
   5.   Vedoucí mise odpovídá za kázeňský dohled nad personálem. Kázeňská opatření vůči vyslanému personálu jsou v pravomoci příslušného vnitrostátního orgánu nebo orgánu v rámci Unie.
   6.   Vedoucí mise zastupuje misi EUPOL AFGHANISTAN v místě operací a zajišťuje odpovídající zviditelnění mise.
   7.   Vedoucí mise případně koordinuje činnost s dalšími činiteli EU na místě. Aniž je dotčena linie velení, v otázkách místní politické situace poskytuje vedoucímu mise vedení zvláštní zástupce EU.
   8.   Vedoucí mise zajistí, aby mise EUPOL AFGHANISTAN podle potřeby úzce spolupracovala a koordinovala svou činnost s afghánskou vládou a příslušnými mezinárodními činiteli včetně mise ISAF pod vedením NATO a výcvikové mise NATO, vedoucích států provinčních rekonstrukčních týmů, Mise OSN na pomoc Afghánistánu (UNAMA) a třetích států zapojených do policejní reformy v Afghánistánu.
   Článek 7
   Personál
   1.   Počet členů personálu mise EUPOL AFGHANISTAN a jeho pravomoci musí odpovídat cílům stanoveným v článku 2, úkolům stanoveným v článku 3 a struktuře mise stanovené v článku 4.
   2.   Misi EUPOL AFGHANISTAN tvoří zejména personál vyslaný členskými státy nebo orgány EU.
   3.   Každý členský stát nebo orgán EU nese náklady na personál, který vyšle, včetně cestovních výdajů na cestu do místa určení a zpět, platů, nákladů na zdravotní péči a příspěvků, s výjimkou diet, příplatků za ztížené podmínky a rizikových příplatků.
   4.   Mise EUPOL AFGHANISTAN může případně najímat na smluvním základě i mezinárodní civilní personál a místní personál, pokud požadované funkce nezajišťuje personál vyslaný členskými státy. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nejsou k dispozici vhodné žádosti z členských států, mohou být na smluvním základě přijímáni státní příslušníci zúčastněných třetích států.
   5.   Veškerý personál vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mise. Veškerý personál dodržuje bezpečnostní zásady a minimální normy stanovené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (2).
   Článek 8
   Postavení personálu mise EUPOL AFGHANISTAN
   1.   Postavení personálu mise EUPOL AFGHANISTAN v Afghánistánu, včetně případných výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro uskutečnění a řádné fungování mise EUPOL AFGHANISTAN, je upraveno v dohodě uzavřené podle článku 37 Smlouvy.
   2.   Stát nebo orgán EU, který vyslal člena personálu, odpovídá za řešení veškerých stížností člena personálu ohledně vyslání nebo stížností, které se člena personálu týkají. Dotyčný stát nebo orgán EU odpovídá za zahájení řízení proti vyslané osobě.
   3.   Pracovní podmínky a práva a povinnosti mezinárodního a místního civilního personálu jsou stanoveny ve smlouvách mezi vedoucím mise a členy personálu.
   Článek 9
   Linie velení
   1.   Mise EUPOL AFGHANISTAN má jakožto operace pro řešení krize jednotnou linii velení.
   2.   Politickou kontrolu a strategické řízení mise EUPOL AFGHANISTAN vykonává na odpovědnost Rady a vysokého představitele Politický a bezpečností výbor.
   3.   Civilní velitel operace je velitelem mise EUPOL AFGHANISTAN na strategické úrovni v rámci politické kontroly a strategického řízení ze strany Politického a bezpečnostního výboru a v rámci obecné pravomoci vysokého představitele a jako takový vydává pokyny vedoucímu mise a poskytuje mu poradenství a technickou podporu.
   4.   Civilní velitel operace podává zprávy Radě prostřednictvím vysokého představitele.
   5.   Vedoucí mise vykonává velení a řízení mise EUPOL AFGHANISTAN v místě působení a přímo odpovídá civilnímu veliteli operace.
   Článek 10
   Politická kontrola a strategické řízení
   1.   Politickou kontrolu a strategické řízení mise vykonává na odpovědnost Rady a vysokého představitele Politický a bezpečnostní výbor. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy. Toto zmocnění zahrnuje pravomoc jmenovat na návrh vysokého představitele vedoucího mise a měnit koncepci operací (CONOPS) a operační plán (OPLAN). Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení mise, si ponechává Rada.
   2.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
   3.   Civilní velitel operace a vedoucí mise podávají Politickému a bezpečnostnímu výboru pravidelně a podle potřeby zprávy týkající se otázek spadajících do oblasti jejich odpovědnosti.
   Článek 11
   Bezpečnost
   1.   V koordinaci s bezpečnostní kanceláří Rady řídí civilní velitel operace plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění v rámci mise EUPOL AFGHANISTAN v souladu s články 5 a 9.
   2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost operace a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na operaci v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy a jejích podpůrných dokumentů.
   3.   Vedoucímu mise je nápomocen vyšší důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké služební vztahy s bezpečnostní kanceláří Rady.
   4.   Vedoucí mise jmenuje v provinciích a regionech, v nichž mise působí, bezpečnostní důstojníky, kteří pod vedením vyššího důstojníka pro bezpečnost mise odpovídají za běžné řízení všech bezpečnostních hledisek příslušných prvků mise.
   5.   Personál mise EUPOL AFGHANISTAN absolvuje před nástupem do funkcí povinné bezpečnostní školení v souladu s OPLAN. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku v místě působení organizovaného vyšším důstojníkem pro bezpečnost mise.
   Článek 12
   Účast třetích států
   1.   Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a její jednotný institucionální rámec, mohou být kandidátské a jiné třetí státy vyzvány, aby přispěly k misi EUPOL AFGHANISTAN tím, že ponesou náklady na vyslání svých policejních odborníků nebo civilního personálu, včetně platů, příspěvků, nákladů na zdravotní péči, pojištění pro případ zvýšeného rizika a cestovních výdajů na cestu do Afghánistánu a zpět, a že případně přispějí na provozní náklady mise EUPOL AFGHANISTAN.
   2.   Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí ve věci přijímání navrhovaných příspěvků.
   3.   Třetí státy přispívající na misi EUPOL AFGHANISTAN mají ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy, které se operace účastní.
   4.   Politický a bezpečnostní výbor přijímá s ohledem na ujednání týkající se účasti vhodná opatření a v případě potřeby předkládá Radě návrhy, a to i ohledně případné finanční účasti nebo materiálních příspěvků třetích států.
   5.   Podrobná ujednání o účasti třetích států jsou předmětem dohod uzavřených podle článku 37 Smlouvy a dalších technických ujednání podle potřeby. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na operacích EU pro řešení krizí, použijí se v souvislosti s touto operací ustanovení takové dohody.
   Článek 13
   Finanční ustanovení
   1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN do 31. května 2011 činí 54 600 000 EUR.
   2.   Finanční referenční částku pro misi EUPOL AFGHANISTAN na následující období stanoví Rada.
   3.   Veškeré výdaje se spravují podle pravidel a postupů použitelných na souhrnný rozpočet Evropské unie.
   4.   Vedoucí mise podává Komisi, která nad jeho činností vykonává dohled, úplné zprávy o činnostech vykonaných v rámci své smlouvy.
   5.   Příslušníkům třetích států je umožněno účastnit se nabídkových řízení. S výhradou schválení Komise může vedoucí mise s vedoucími státy regionálních velitelství nebo provinčních rekonstrukčních týmů a mezinárodními činiteli nasazenými v Afghánistánu uzavřít technická ujednání ohledně poskytování vybavení, služeb a prostor pro misi, zejména pokud to vyžadují bezpečnostní podmínky.
   6.   Finanční ustanovení respektují operativní požadavky mise EUPOL AFGHANISTAN, včetně kompatibility vybavení a interoperability jejích týmů, a berou v úvahu nasazení personálu v regionálních velitelstvích a provinčních rekonstrukčních týmech.
   7.   Výdaje jsou způsobilé ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
   Článek 14
   Předávání utajovaných informací
   1.   Vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněn předávat NATO/ISAF utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise. Za tímto účelem budou vypracována místní technická ujednání.
   2.   Vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněn podle potřeby a v souladu s potřebami mise předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „CONFIDENTIEL UE“.
   3.   Vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněn podle potřeby a v souladu s operačními potřebami mise předávat OSN/UNAMA utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Za tím účelem budou vypracována místní ujednání.
   4.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s bezpečnostními předpisy Rady též oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Ve všech ostatních případech se tyto informace a dokumenty předávají hostitelskému státu v souladu s postupy spolupráce hostitelského státu s Unií.
   5.   Vysoký představitel je oprávněn předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se mise, na které se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (3).
   Článek 15
   Pohotovostní složka
   Pro misi EUPOL AFGHANISTAN se uvádí v činnost pohotovostní složka.
   Článek 16
   Přezkum
   1.   Toto rozhodnutí bude přezkoumáno každých šest měsíců, aby bylo možné podle potřeby upravit velikost mise a oblast její působnosti.
   2.   Toto rozhodnutí bude přezkoumáno nejpozději tři měsíce před uplynutím doby jeho použitelnosti, aby se rozhodlo, zda by mise měla pokračovat.
   Článek 17
   Vstup v platnost a použitelnost
   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
   Použije se od 31. května 2010 do 31. května 2013.

      V Bruselu dne 18. května 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         E. SALGADO

      (1)  Úř. věst. L 139, 31.5.2007, s. 33.

      (2)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (3)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).


title: Rozhodnutí Rady ze dne 26. ledna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu aktivního Evropského občanství (účast občanů)

text:
Důležité právní upozornění

|

32004D0100

Úřední věstník L 030 , 04/02/2004 S. 0006 - 0014

		Rozhodnutí Radyze dne 26. ledna 2004o zavedení akčního programu Společenství na podporu aktivního Evropského občanství (účast občanů)(2004/100/ES)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Smlouva zavádí občanství Unie, které doplňuje, ale nenahrazuje státní občanství, a které musí být podporováno s náležitým ohledem na princip subusidiarity.(2) Společenství a členské státy mají za cíl podporu zaměstnanosti, zlepšení životních a pracovních podmínek, přiměřenou sociální ochranu, rozvoj lidských zdrojů za účelem trvalé vysoké zaměstnanosti a boj proti vyloučení.(3) Účinné a jednotné uplatňování práva Společenství představuje novou prioritu nezbytnou pro řádné fungování vnitřního trhu. Evropská rada na zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 zdůraznila, že prostor svobody, bezpečnosti a práva by měl být založen na zásadách průhlednosti a demokratické kontroly, vyžadujících otevřený dialog s občanskou společností o cílech a zásadách této oblasti. Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie podporuje výměnu postojů a zkušeností v těchto věcech a koordinuje a zprostředkovává veřejnosti soudní nálezy Státních rad s ohledem na právo Společenství.(4) Evropský parlament v usnesení ze dne 15. dubna 1988 [2] pokládal za žádoucí vyvinout velké úsilí k posílení styků mezi občany různých členských států a konstatoval, že zvláštní podpora rozvoje partnerství mezi obcemi nebo městy různých členských států ze strany orgánů Společenství je odůvodněná a žádoucí.(5) Evropská rada na zasedání v Nice v prosinci roku 2000 ve svém prohlášení č. 23 uznala nezbytnost zdokonalit a trvale zajistit demokratickou legitimitu a průhlednost Unie a jejích orgánů, aby je přiblížila občanům členských států. Agenda pro sociální politiku přijatá v Nice je založena na nové formě vládnutí, která zdůrazňuje úlohu občanského dialogu jako důležité složky podpory spolupráce s občanskou společností. Agenda stanoví, že nevládní organizace, jako je Platforma evropských nevládních organizací, jsou úzce zapojeny do rozvoje politiky začlenění a rovných příležitostí pro všechny.(6) Laekenská deklarace připojená k závěrům ze zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2001 potvrzuje, že jedna ze základních výzev, které musí Unie vyřešit, je, jak občanům přiblížit evropský projekt a evropské instituce.(7) Linie A 321, A 3020, A 3021, A 3024, A 3026, A 3036 a B3-305 souhrnného rozpočtu Evropské unie pro rozpočtový rok 2003 a předcházející rozpočtové roky prokázaly svou účinnost v podpoře trvalého dialogu s organizacemi občanské společnosti a s obcemi o budování Evropy.(8) Rada znovu potvrzuje své přesvědčení, že je nezbytné nadále podporovat partnerství měst vzhledem k důležité úloze, kterou mohou hrát při podpoře občanské identity a vzájemného porozumění mezi národy Evropy. Zdůrazňuje, že v souvislosti s víceletým programem by měl být zaručen přiměřený rozpočet pro partnerství měst a jejich další podporu, jak to Evropský parlament každý rok naléhavě požadoval v rozpočtovém procesu. Dále zdůrazňuje důležitost zjednodušení řízení a zpracování žádostí o založení partnerství měst a jejich přiblížení občanům.(9) Sdružení "Naše Evropa" sdružuje ve formě poradního výboru osobnosti zastupující evropskou společnost v oblasti politiky, hospodářství, vědy a sociální oblasti, aby podnítila úvahy a nápady podporující přiblížení Evropské unie. Tím sleduje cíl obecného evropského zájmu.(10) Dům Jeana Monneta a Dům Roberta Schumana jsou místa setkávání občanů Evropy, jejichž cílem je uvádět ve známost průkopníky a průkopnické činnosti evropské integrace v prostředí, ve kterém dva ze zakladatelů Evropy žili a pracovali, a poskytovat informace o dnešní a budoucí Evropě. Tato zařízení tím sledují cíl obecného evropského zájmu.(11) Evropská rada pro uprchlíky a osoby žijící v exilu zastupuje organizace pro uprchlíky a vysídlené osoby u Evropské unie a podporuje zásady a politiky, které přispívají k cílům Smlouvy, pokud jde o azyl a boj proti sociálnímu vyloučení.(12) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [3] (dále jen "finanční nařízení") požaduje vydání základního právního aktu pro stávající podpůrné činnosti.(13) Evropský parlament, Rada a Komise se při přijetí finančního nařízení zavázaly, že takový základní právní akt vstoupí v platnost od začátku rozpočtového roku 2004. Komise se zavázala, že při jeho provádění vezme v úvahu poznámky v rozpočtu.(14) Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 24. listopadu 2003 o základních aktech pro granty umožňuje, aby výjimečně byly do tohoto programu začleněny přechodné doložky týkající se období způsobilosti výdajů.(15) Uvedené společné prohlášení rovněž stanoví pro rozpočtové roky 2004 a 2005 přechodná opatření pro granty podle části 2 programu.(16) Je třeba zajistit potřebnou územní působnost programu za účelem rozšíření do přistupujících členských států a v souvislosti s některými činnostmi případně i do zemí ESVO/EHP a kandidátských zemí.(17) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční referenční částku ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [4], aniž tím jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou.(18) Veškeré financování ze státních zdrojů, nikoliv ze zdrojů Společenství, musí být v souladu s články 87 a 88 Smlouvy.(19) Subjekty, jejichž činnosti nejsou slučitelné s cíli Evropské unie a jejich členských států v oblasti veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti, musí být vyloučeny z účasti na tomto programu.(20) Každá podpora poskytnutá na základě tohoto rozhodnutí musí zcela splňovat zásady subsidiarity a proporcionality,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Cíl programu1. Toto rozhodnutí zavádí akční program Společenství na podporu subjektů pracujících v oblasti aktivního evropského občanství a na podporu činností v této oblasti.Program má tyto cíle:a) podporovat a rozšiřovat hodnoty a cíle Evropské unie,b) přiblížit občany Evropské unii a jejím orgánům a povzbudit je k častějšímu styku s těmito orgány,c) zapojit občany těsněji do úvah a rozprav o budování Evropské unie,d) posílit vztahy a výměny mezi občany ze zemí účastnících se programu, zejména cestou partnerství měst,e) povzbuzovat podněty subjektů zabývajících se podporou aktivního a zúčastněného občanství.2. Činnosti podporované tímto programem jsou zaměřeny na podporu fungování a činností subjektů sledujících cíle programu v souladu s kritérii stanovenými v příloze.3. Program probíhá od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2006.Článek 2Přístup k programuK přijetí finanční pomoci Společenství jsou způsobilé subjekty, které splní podmínky stanovené v příloze.Dotčená činnost musí být v souladu se zásadami pro činnosti Společenství v oblasti aktivního občanství.Subjekty, které splní podmínky stanovené v příloze, jejichž struktura je uzpůsobena provádění činností s možným dopadem na celou Evropskou unii a které sledují cíl obecného evropského zájmu v oblasti aktivního občanství nebo cíl, který je součástí činností Evropské unie v této oblasti, jsou způsobilé k obdržení grantu na provozní náklady na jejich trvalý pracovní program.Článek 3Účast přistupujících států, zemí ESVO/EHP a kandidátských zemí pro přistoupení k Evropské uniiÚčast na akcích vedených v rámci tohoto programu může být otevřena subjektům usazeným va) přistupujících státech, které dne 16. dubna 2003 podepsaly smlouvu o přistoupení;b) zemích ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;c) Rumunsku a Bulharsku, přičemž se podmínky účasti stanoví v souladu s evropskými dohodami, dodatečnými protokoly k nim a rozhodnutími příslušných rad přidružení;d) Turecku, přičemž se podmínky účasti stanoví v souladu s rámcovou dohodou mezi Evropským společenstvím a Tureckou republikou o obecných zásadách účasti Turecké republiky v programech Společenství [5].Článek 4Výběr příjemců1. Granty na provozní náklady na probíhající pracovní program subjektu, který sleduje cíl obecného evropského zájmu v oblasti aktivního občanství nebo cíl, který je součástí činností Evropské unie v této oblasti, se poskytují v souladu s obecnými kriterii stanovenými v příloze.2. Granty na činnosti uvedené v programu se poskytují v souladu s obecnými kriterii stanovenými v příloze. Činnosti jsou vybírány prostřednictvím výzvy k předkládání návrhů.Článek 5Udělení grantuGranty v rámci různých akcí programu se udělují v souladu s odpovídající částí přílohy.Článek 6Finanční ustanoveníFinanční referenční částka pro provádění tohoto programu na období let 2004 až 2006 se stanoví na 72 milionů eur.Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.Článek 7Sledování a hodnoceníNejpozději 31. prosince 2007 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosahování cílů programu.Tato zpráva mimo jiné vychází z vnější hodnotící zprávy, která musí být předložena nejpozději do konce roku 2006 a která alespoň zhodnotí celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění (příprava, výběr, provádění činností) a celkovou a individuální účinnost různých činností z hlediska dosahování cílů stanovených v článku 1 a v příloze.Článek 8Závěrečná ustanoveníPro granty, které byly uděleny v roce 2004 podle oddílů 1 a 2 přílohy, může období způsobilosti výdajů začít dnem 1. ledna 2004 za předpokladu, že výdaj nepředcházel dni podání žádosti o grant nebo začátku rozpočtového roku příjemce.Pro tyto granty mohou být dohody uvedené v čl. 122 odst. 2 finančního nařízení výjimečně podepsány nejpozději 30. června 2004.Článek 9Nabytí účinkuToto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2004.V Bruselu dne 26. ledna 2004.Za RadupředsedaB. Cowen[1] Stanovisko ze dne 20. listopadu 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).[2] Úř. věst. C 122, 9.5.1988, s. 38.[3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[4] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).[5] Úř. věst. L 61, 2.3.2002, s. 29.--------------------------------------------------PŘÍLOHA1. Podporované činnostiObecným cílem stanoveným v článku 1 je posílení aktivního evropského občanství prostřednictvím podpory činností a fungování subjektů pracujících v této oblasti.Tato podpora má formu jednoho nebo dvou druhů grantu:- buď grantu na provozní náklady k financování výdajů spojených s trvalým pracovním programem subjektu, který sleduje cíl obecného evropského zájmu v oblasti aktivního evropského občanství nebo cíl, který je součástí činností Evropské unie v této oblasti (části 1 a 2)- nebo grantu ke spolufinancování zvláštní činnosti v této oblasti (část 3).Činnosti subjektů občanské společnosti a jiných struktur, jako jsou města a organizace takových subjektů, pracujících na evropské úrovni v oblasti aktivního občanství, které mohou přispívat k zesílení a zvýšení účinnosti činnosti Společenství, jsou zejména- činnosti v rámci spolupráce více států na evropské úrovni,- setkávání a diskuse mezi občany na témata týkající se evropského zájmu, jako jsou hodnoty, cíle, pravomoci, politiky a orgány Evropské unie,- neformální úvahy, projekty vzdělávání a odborné přípravy,- činnosti podporující účast a podnět občanů,- výměny mezi občany a jejich organizacemi,- šíření informací o činnosti Společenství,- příprava, podpora a hodnocení financovaných akcí.Hlavními činnostmi "Platformy evropských sociálních nevládních organizací" jsou- přispívání k formování politik Evropské unie v otázkách společného zájmu jejích členů, zejména v souvislosti se sociálními právy, sociální politikou a sociálními programy EU a občanským dialogem,- informování členů o vývoji politik Společenství, které se jich týkají, usnadňování dialogu a konzultace členů s orgány EU a prostřednictvím svých členů další předávání těchto činností na vnitrostátní úrovni,- podpora dialogu s jinými seskupeními zabývajícími se otázkami společného zájmu (sociální partneři, jiná evropská seskupení nevládních organizací, nevládní organizace v kandidátských zemích atd.),- posilování sociální nevládní organizace v Evropské unii a v kandidátských zemích, například výměnou zkušeností, praxe a informací mezi členy platformy.Hlavními činnostmi Evropské rady pro uprchlíky a osoby žijící v exilu jsou- zastupování organizací uprchlíků, žadatelů o azyl a vysídlených osob v Evropské unii,- koordinace postavení jejích členů vůči Evropské unii,- předávání informací o uprchlících, žadatelích o azyl a vysídlených osobách evropským orgánům,- předávání informací od Evropské unie vnitrostátním radám uprchlíků a nevládním organizacím,- přispívání k výměně informací a správných postupů,- pořádání diskusí a úvah o uprchlících, žadatelích o azyl a vysídlených osobách v Evropě a o opatřeních Evropské unie ve prospěch těchto osob,- podporování rozvoje evropského vědomí veřejnosti prostřednictvím sítě členských organizací,- podpora účastí a podnětů uprchlíků, žadatelů o azyl a vysídlených osob.Cílem sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie je usnadnit koordinaci a zprostředkovávání veřejnosti soudních nálezů státních rad a nejvyšších správních soudů, pokud jde o právo Společenství, a usnadnit společné používání metod pro provádění a uplatňování evropského práva na vnitrostátní úrovni.Tento program se rovněž vztahuje na akce Komise, které se týkají vytváření, podpory a řízení poradních orgánů v oblasti aktivního občanství a evropské integrace a organizace souvisejících akcí.2. Provádění podporovaných činností2.1 Činnosti prováděné subjekty způsobilými pro podporu Společenství v rámci tohoto programu spadají pod jednu z dále uvedených oblastí:2.1.1 Část 1: Trvalé pracovní programy těchto subjektů sledujících cíl obecného evropského zájmu v oblasti aktivního evropského občanství:- Sdružení "Naše Evropa",- Dům Jeana Monneta,- Dům Roberta Schumana,- Platforma evropských sociálních nevládních organizací,- Evropská rada pro uprchlíky a osoby žijící v exilu (ECRE),- Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie.2.1.2 Část 2: Trvalý pracovní program subjektu sledujícího některý cíl obecného evropského zájmu v oblasti aktivního evropského občanství nebo cíl, který je součástí politiky Evropské unie v této oblasti.To se může týkat- neziskového subjektu činného v oblasti pomoci občanům činným v těchto subjektech,- evropské sítě multiplikátorů neziskových subjektů, činných ve státech, které se účastní programu a podporují zásady a politiku přispívající k cílům v této oblasti,- subjektu sledujícího cíl, který je součástí politiky Evropské unie v oblasti aktivního občanství.Roční grant na provozní náklady může být udělen na podporu provádění trvalého pracovního programu takového subjektu.2.1.3 Část 3a) Činnosti v oblasti aktivního evropského občanství, prováděné zejména nevládními organizacemi, sdruženími a svazy evropského zájmu nebo mezioborovými odbory; odchylně od článku 114 finančního nařízení, mezioborové odbory účastnící se evropského sociálního dialogu jsou způsobilé podle této části, i když nejsou právnickými osobami;b) akce na podporu partnerství měst podněcované obcemi, místními a regionálními společenstvími a subjekty, místními a regionálními orgány a organizacemi.2.2 S ohledem na kvalitu a množství žádostí o finanční podporu je nezbytné přihlížet při přidělování zdrojů programu k těmto obecným zásadám:- zdroje pro část 3 a) nesmí být nižší než 20 % ročního rozpočtu pro tento program,- zdroje pro část 3 b) nesmí být nižší než 40 % ročního rozpočtu pro tento program.3. Výběr příjemců3.1 Grant na provozní náklady může být udělen přímo subjektům činným v oblasti aktivního evropského občanství podle části 1 programu po schválení odpovídajícího pracovního plánu a rozpočtu.3.2 Pro poskytnutí grantů podle části 2 programu zveřejní Komise výzvy k předkládání návrhů.Odchylně od pododstavce 1 mohou však být v letech 2004 a 2005 granty poskytovány organizacím uvedeným v dodatku k tomuto rozhodnutí.Ve všech případech musí být splněny všechny požadavky finančního nařízení, jeho prováděcích pravidel a základního aktu.Při uveřejnění výzvy mohou být v souvislosti s tématy a druhy činností přispívajícími k obecnému cíli programu, udány priority a mají-li činnosti víceleté trvání, může to být rovněž uvedeno.3.3 Subjekty oprávněné obdržet grant na zvláštní činnost podle části 3 programu budou vybrány na základě výzvy k předkládání návrhů. Komise zajistí, aby výzva k předkládání návrhů byla "zákaznicky přívětivá" a aby nepředstavovala nepřekonatelnou byrokratickou zátěž. Kdykoli je to možné, je výzva k předkládání návrhů pořádána dvoufázově, přičemž v první fázi se požaduje pouze předložení omezené dokumentace nezbytné pro zhodnocení návrhu. Pokud jde o mezioborové odbory účastnící se evropského sociálního dialogu, může mít výzva k předkládání návrhů formu omezeného nabídkového řízení.4. Kriteria hodnocení žádostí o finanční podporuŽádosti o finanční podporu jsou hodnoceny z hlediska- souladu s cíli programu,- kvality plánovaných činností,- pravděpodobného multiplikačního účinku těchto činností na veřejnost,- zeměpisného vlivu uskutečňovaných činností,- zapojení občanů do struktur dotyčných subjektů,- poměru nákladů a přínosů navrhované činnosti [1].5. Financování a způsobilé výdaje5.1 Podle části 1 způsobilý výdaj dotyčných subjektů zahrnuje provozní náklady a výdaje na uskutečnění akcí.5.2 Z grantů těmto subjektům nesmějí být financovány všechny jejich způsobilé výdaje v kalendářním roce, pro který jsou uděleny: nejméně 10 % jejich rozpočtu musí být spolufinancováno ze zdrojů, které nepocházejí ze Společenství. Toto spolufinancování může být částečně poskytnuto věcným plněním za předpokladu, že příspěvek není oceněn více než jsou skutečně vzniklé a v účetních dokumentech zaznamenané náklady nebo náklady obecně dosahované na dotyčném trhu.5.3 Podle čl. 113 odst. 2 finančního nařízení se s ohledem na skutečnost, že se jedná o subjekty sledující cíl společného evropského zájmu, zásada postupného snižování nepoužije na granty na provozní náklady pro tyto subjekty.5.4 Podle části 2 se v úvahu při stanovení grantu na provozní náklady berou pouze náklady nezbytné pro vlastní provoz běžných činností vybraného subjektu, zejména osobní náklady, režijní náklady (nájemné a vlastnické poplatky, zařízení, kancelářské potřeby, telekomunikace, poštovní náklady atd.), náklady na interní zasedání, náklady na publikace, náklady na informace a jejich šíření a náklady přímo spojené s činnostmi subjektu.5.5 Z grantu na provozní náklady podle části 2 nemohou být financovány všechny způsobilé výdaje subjektu v kalendářním roce, pro který je udělen. Nejméně 20 % rozpočtů subjektů zahrnutých v této části musí být spolufinancováno z jiných zdrojů než zdrojů Společenství. Toto spolufinancování může být částečně poskytováno věcným plněním za předpokladu, že příspěvek není oceněn více než jsou skutečně vzniklé a v účetních dokumentech zaznamenané náklady nebo náklady dosahované na dotyčném trhu.5.6 Podle čl. 113 odst. 2 finančního nařízení granty na provozní náklady takto poskytnuté, jsou-li obnovovány, se postupně snižují. Toto snížení se použije počínaje třetím rokem a je stanoveno na 2,5 % ročně. Aby bylo toto pravidlo, které se použije, aniž je dotčeno výše uvedené pravidlo spolufinancování, dodrženo, zmenší se procentní podíl spolufinancování se strany Společenství odpovídající grantu poskytnutému pro dané účetní období nejméně o 2,5 procentního bodu spolufinancování ze strany Společenství odpovídající grantu udělenému na předchozí rozpočtový rok.5.7 Pro udělení grantů podle části 3 je možné použít pevné sazby pro náklady na organizaci a cestovní výdaje.6. Správa programuNa základě analýzy poměru vynaložených prostředků a výsledného zisku může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 55 finančního nařízení pověří zcela nebo zčásti prováděním programu jménem Komise výkonnou agenturu; může se také obrátit na odborníky a financovat jakékoli další výdaje na technickou a správní pomoc nezahrnující výkon veřejné moci, poskytovanou na základě smluv s dodavateli uzavíranými pro konkrétní případ. Rovněž může financovat studie a pořádat zasedání odborníků, aby umožnila provedení programu, a podnikat informační, publikační a rozšiřovací akce přímo spojené s dosažením cílů programu.Komise si pravidelně vyměňuje názory se zástupci současných a potenciálních příjemců akčního programu.7. Potvrzení financováníKaždá instituce, sdružení nebo činnost, jež obdrží grant z tohoto programu, je povinna potvrdit podporu obdrženou od Evropské unie. Komise za tím účelem stanoví prováděcí pokyny zajišťující vysokou viditelnost.8. Šíření výsledkůK usnadnění šíření výsledků je největší možný počet výsledků financovaných tímto programem přístupný elektronicky bez poplatků.9. Kontroly a audity9.1 Příjemce grantu na provozní náklady uchovává Komisi k dispozici všechny podklady, včetně ověřené účetní závěrky, týkající se nákladů vzniklých během roku, pro který je grant poskytnut až po dobu pěti let následujících po poslední platbě. Příjemce grantu zajistí, aby tam, kde je to možné, byly podklady ve vlastnictví partnerů nebo členů subjektu Komisi zpřístupněny.9.2 Komise může použití grantu ověřit buď přímo svými zaměstnanci, nebo jiným kvalifikovaným vnějším subjektem podle vlastního výběru. Takové účetní kontroly mohou být prováděny po celou dobu platnosti dohody a po dobu pěti let ode dne platby zbytku podpory. Výsledky účetní kontroly mohou případně vést Komisi k přijetí rozhodnutí o vymáhání.9.3 Zaměstnanci Komise a vnější osoby schválené Komisí mají dostatečné právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě potřebným k provedení těchto účetních kontrol.9.4 Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, zejména co se týká přístupu.9.5 Za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství zaměřených proti podvodům a jiným nesrovnalostem může Komise provádět kontroly na místě a inspekce v rámci tohoto programu v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 [2]. V případě potřeby provádí vyšetřování Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 [3].[1] Odpovědnost za použití vhodného rámce pro sledování a hodnocení nese příjemce.[2] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[3] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.--------------------------------------------------


title: 2006/98/ES: Rozhodnutí Komise ze dne  14. února 2006 , kterým se ustavuje skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny

text:
               16.2.2006

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 46/32

      ROZHODNUTÍ KOMISE

   ze dne 14. února 2006,
   kterým se ustavuje skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny
   (2006/98/ES)
   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Článek 157 Smlouvy o založení Evropského společenství ukládá Společenství a členským státům úkol zajistit, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Společenství. Článek 151 stanoví, že Společenství přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví.

               (2)

               Sdělení Komise s názvem „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ (1) ohlásilo první iniciativu v oblasti digitálních knihoven.

               (3)

               Sdělení Komise s názvem „i2010: digitální knihovny“ (2) (dále jen „sdělení“) ohlásilo vytvoření skupiny odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny, která bude Komisi nápomocna v otázce, jak nejlépe řešit organizační, právní a technické problémy na evropské úrovni.

               (4)

               Skupina musí přispět ke sdílené strategické vizi evropských digitálních knihoven.

               (5)

               Skupina musí sestávat z vysoce kvalifikovaných odborníků kompetentních v oblasti digitálních knihoven, kteří budou jmenováni osobně.

               (6)

               Je proto třeba ustavit „skupinu odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny“ a zároveň podrobně vymezit její mandát a vnitřní uspořádání,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článek 1
   Komise tímto ustavuje skupinu odborníků s názvem „Skupina odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny“, dále jen „skupina“.
   Článek 2
   Náplň činnosti
   Komise může se skupinou konzultovat jakékoli záležitosti týkající se provádění iniciativy v oblasti digitálních knihoven, jak je stanoveno ve sdělení.
   Úkolem skupiny je:

               —

               poskytovat Komisi poradenství v otázce, jak nejlépe řešit organizační, právní a technické problémy na evropské úrovni,

               —

               přispívat ke sdílené strategické vizi evropských digitálních knihoven.

         Článek 3
   Složení a jmenování
   1.   Za jmenování členů skupiny je odpovědný generální ředitel generálního ředitelství pro informační společnost a média nebo jeho zástupce. Členové skupiny jsou jmenováni do funkce odborníků na vysoké úrovni kompetentních v oblasti digitálních knihoven.
   2.   Skupina má nejvýše 20 členů.
   3.   Použijí se tato ustanovení:

               —

               členové jsou jmenováni osobně do funkce odborníků na vysoké úrovni v oblasti digitálních knihoven a radí Komisi nezávisle na vnějších pokynech;

               —

               členové jsou jmenováni tak, aby byla v nejvyšší možné míře zajištěna rovnováha, pokud jde o:

                           —

                           rozsah kompetencí,

                           —

                           zeměpisný původ,

                           —

                           pohlaví;

               —

               skupina bude složena z odborníků z těchto kategorií:

                           —

                           organizace uchovávající historické dědictví (knihovny, archivy, muzea),

                           —

                           autoři, vydavatelé a poskytovatelé obsahu,

                           —

                           odvětví informačních a komunikačních technologií (např. provozovatelé vyhledávačů, poskytovatelé technologií),

                           —

                           vědecké a výzkumné organizace, akademická sféra;

               —

               členové za sebe nemohou určit náhradníky;

               —

               členové jsou jmenováni na dvouleté funkční období, které lze prodloužit. Členové zůstávají ve funkci, dokud nejsou nahrazeni, či do konce svého funkčního období;

               —

               členové, kteří již nemohou účinně přispívat k práci skupiny, kteří odstoupí nebo kteří nesplňují podmínky stanovené v první nebo páté odrážce tohoto odstavce nebo v článku 287 Smlouvy o založení Evropského společenství, mohou být nahrazeni na zbývající část svého funkčního období;

               —

               členové učiní každý rok písemné prohlášení, že se zavazují jednat ve veřejném zájmu, a také prohlášení, v němž uvedou, zda existuje či neexistuje zájem, který by mohl bránit jejich nezávislosti;

               —

               jména členů se zveřejňují na internetových stránkách generálního ředitelství pro informační společnost a média. Jména členů se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

         Článek 4
   Činnost
   1.   Skupině předsedá zástupce Komise.
   2.   Po dohodě s Komisí mohou být zřízeny podskupiny pro přezkoumání konkrétních otázek s mandátem stanoveným skupinou. Tyto podskupiny se rozpustí, jakmile splní svůj úkol.
   3.   Je-li to přínosné a/nebo nezbytné, může zástupce Komise požádat odborníky nebo pozorovatele se zvláštními kompetencemi, pokud jde o téma, které je na programu jednání, aby se zúčastnili jednání skupiny nebo podskupiny.
   4.   Informace získané v rámci účasti na jednání skupiny nebo podskupiny nesmí být vyzrazeny, pokud Komise uvede, že se týkají záležitostí důvěrné povahy.
   5.   Skupina a její podskupiny obvykle zasedají v prostorách Komise, a to v souladu s postupy a rozvrhem stanovenými Komisí. Komise poskytuje sekretariát. Jednání se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.
   6.   Skupina přijme jednací řád na základě vzorového jednacího řádu přijatého Komisi (3).
   7.   Komise může zveřejnit jakékoli shrnutí, závěr, dílčí závěr nebo pracovní dokument skupiny, a to v původním jazyce příslušného dokumentu.
   Článek 5
   Výdaje na zasedání
   Komise v souladu s ustanoveními platnými v rámci Komise může uhradit členům skupiny, odborníkům a pozorovatelům cestovní výdaje a denní diety v souvislosti s činností skupiny. Za výkon funkcí nenáleží členům odměna.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se do dne 31. prosince 2008. Před tímto dnem rozhodne Komise o jeho případném prodloužení.

      V Bruselu dne 14. února 2006.

            Za Komisi

         Viviane REDING

            členka Komise

      (1)  KOM(2005) 229 v konečném znění.

      (2)  KOM(2005) 465 v konečném znění.

      (3)  SEK(2005) 1004, příloha III.