title: 2006/971/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Text s významem pro EHP).

text:
L 400/86          CS                   Úřední věstník Evropské unie                    30.12.2006
                                          Rozhodnutí Rady
                                       ze dne 19. prosince 2006
o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského
          společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
                                     (Text s významem pro EHP)
                                            (2006/971/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 166 odst. 4 této
smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu1,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru2,
1
        Stanovisko ze dne 30. listopadu 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
2
        Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 10.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                      L 400/87
vzhledem k těmto důvodům:
(1)      V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy se má rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
         1982/2006/ES ze dne 20. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského
         společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)1 (dále jen
         „rámcový program“) provádět prostřednictvím zvláštních programů, které stanoví pravidla
         pro své provádění, dobu svého trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)      Rámcový program je rozdělen do čtyř typů činností: nadnárodní spolupráce v tématech
         stanovených vzhledem k politikám („Spolupráce“), výzkum, jehož hlavní parametry určují
         výzkumní pracovníci a jenž vychází z podnětu výzkumné obce („Myšlenky“), podpora
         odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků („Lidé“) a podpora
         výzkumných kapacit („Kapacity“). Činnosti v rámci tématu „Spolupráce“, pokud jde o
         nepřímé akce, by se měly provádět prostřednictvím tohoto zvláštního programu.
(3)      Na tento zvláštní program by se měla vztahovat pravidla rámcového programu pro účast
         podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále jen
         „pravidla pro účast a šíření“).
1
        Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.
 ---pagebreak--- L 400/88         CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
(4)      Rámcový program by měl doplňovat činnosti uskutečňované v členských státech, jakož i
         další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění
         lisabonských cílů, a to souběžně s činnostmi zaměřenými zejména na strukturální fondy,
         zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, kulturu, konkurenceschopnost a inovace,
         průmysl, zdraví, ochranu spotřebitele, zaměstnanost, energetiku, dopravu a životní
         prostředí.
(5)      Činnosti, které jsou v souvislosti s inovacemi a malými a středními podniky podporované
         tímto rámcovým programem, by měly doplňovat činnosti prováděné na základě rámcového
         programu pro konkurenceschopnost a inovace, jenž přispěje k překlenutí mezery mezi
         výzkumem a inovacemi a k podpoře všech forem inovací.
(6)      Provádění rámcového programu může vést k doplňkovým programům s účastí jen
         některých členských států, k účasti Společenství v programech prováděných několika
         členskými státy nebo k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením ve smyslu
         článků 168, 169 a 171 Smlouvy.
(7)      Tento zvláštní program by za účelem zlepšení přístupu k půjčkám Evropské investiční
         banky (EIB) měl EIB poskytnout příspěvek pro zřízení „finančního nástroje pro sdílení
         rizik“.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/89
(8)      V rámci tohoto zvláštního programu by v doplňkovosti s jinými programy Společenství
         mělo být podporováno odpovídající zapojení malých a středních podniků, a to
         prostřednictvím konkrétních opatření a zvláštních akcí v jejich prospěch.
(9)      V souladu s článkem 170 Smlouvy uzavřelo Společenství řadu mezinárodních dohod v
         oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za
         účelem dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce. Zvláštní program
         by proto měl být otevřen účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely dohody, a na úrovni
         projektů je rovněž na základě vzájemného prospěchu otevřen účasti subjektů ze třetích
         zemí a mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci.
(10)      Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto programu by měly dodržovat základní etické
         zásady včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie.
(11)     Provádění rámcového programu by mělo přispět k podpoře udržitelného rozvoje.
 ---pagebreak--- L 400/90          CS                    Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
(12)     Je třeba zajistit řádné finanční řízení rámcového programu a jeho co nejúčinnější a
         uživatelsky vstřícné provádění a zároveň zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro
         všechny účastníky, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne
         25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
         společenství1, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/20022 o prováděcích
         pravidlech k uvedenému finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami.
(13)     Měla by být přijata vhodná opatření - přiměřená finančním zájmům Evropských
         společenství - ke sledování účinnosti přidělené finanční podpory a účinnosti využití těchto
         prostředků, aby se zamezilo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné
         kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně
         použitých prostředků, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
         18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství3, nařízením Rady
         (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
         prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti
         podvodům a jiným nesrovnalostem4 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
         1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
         proti podvodům (OLAF)5.
1
        Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
2
        Úř. věst. L 357, 21.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES, Euratom) č.
        1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).
3
        Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
4
        Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
5
        Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/91
(14)      Jelikož jsou prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí jsou v podstatě opatřeními v oblasti
         řízení, měla by být přijímána řídícím postupem stanoveným v článku 4 rozhodnutí Rady
         1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí
         svěřených Komisi1. Na druhé straně jsou však s výzkumem zahrnujícím použití lidských
         embryí a lidských embryonálních kmenových buněk spojeny specifické etické otázky
         popsané v článku 4 tohoto rozhodnutí. Akce v oblasti výzkumu a technologického rozvoje
         zahrnující výzkum v rámci tématu „Bezpečnost“ navíc představují novou a velmi citlivou
         oblast, zejména pokud jde o potenciální hrozby a bezpečnostní incidenty. Opatření pro
         financování takovýchto projektů by proto měla být přijímána regulativním postupem
         stanoveným v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES.
(15)      Každá tematická oblast by měla mít v souhrnném rozpočtu Evropských společenství
         vlastní rozpočtovou položku.
(16)     Při provádění tohoto programu je zapotřebí věnovat náležitou pozornost prosazování
         rovného postavení žen a mužů, jakož i kromě jiného pracovním podmínkám,
         transparentnosti přijímání pracovníků a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků
         přijatých pro projekty a programy financované v rámci akcí tohoto programu, pro něž
         doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a
         o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků poskytuje při zachování
         dobrovolného charakteru referenční rámec.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
1
        Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L
        200, 22.7.2006, s. 11).
 ---pagebreak--- L 400/92         CS                   Úřední věstník Evropské unie                      30.12.2006
                                               Článek 1
Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá zvláštní program „Spolupráce“ pro
činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen
„zvláštní program“).
                                               Článek 2
Zvláštní program podporuje činnosti zaměřené na „Spolupráci“ a všechny výzkumné činnosti
v rámci nadnárodní spolupráce v těchto tematických oblastech:
a)       zdraví;
b)       potraviny, zemědělství a rybolov a biotechnologie;
c)       informační a komunikační technologie;
d)       nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;
e)       energetika;
f)       životní prostředí (včetně změny klimatu);
g)       doprava (včetně letectví);
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                       L 400/93
h)       sociálně-ekonomické a humanitní vědy;
i)       vesmír;
j)       bezpečnost.
Provádění tohoto zvláštního programu může vést k doplňkovým programům s účastí jen některých
členských států, k účasti Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo
k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením ve smyslu článků 168, 169 a 171
Smlouvy.
Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze I.
                                                Článek 3
V souladu s přílohou II rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k uskutečnění
zvláštního programu 32 413 milionů EUR, z čehož méně než 6 % připadá na správní výdaje
Komise. Orientační rozdělení této částky je uvedeno v příloze II.
                                                Článek 4
1.       Všechny výzkumné činnosti v rámci zvláštního programu jsou prováděny v souladu se
         základními etickými zásadami.
 ---pagebreak--- L 400/94         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
2.       V rámci tohoto programu není financován výzkum v těchto oblastech:
         –     výzkumná činnost zaměřená na klonování lidí k reprodukčním účelům,
         –     výzkumná činnost, která je zaměřena na změny genetického dědictví lidských bytostí
               a která by mohla učinit tyto změny dědičnými1,
         –     výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem
               výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím
               přenosu jádra somatické buňky.
3.       Výzkum lidských dospělých a embryonálních kmenových buněk může být financován, a to
         v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci zúčastněného členského státu
         či členských států.
         Všechny žádosti o financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk
         případně obsahují podrobnosti o vydávání licencí a kontrolních opatřeních, která přijmou
         příslušné orgány členských států, jakož i podrobnosti o poskytnutém etickém schválení či
         etických schváleních.
         Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce,
         organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu
         s právním rámcem daného členského státu či členských států.
1
        Výzkum související s léčbou rakoviny gonád může být financován.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/95
4.       U oblastí výzkumu uvedených výše se před druhou fází tohoto programu (2010-2013)
         provede přezkum s ohledem na vědecký pokrok.
                                                Článek 5
1.       Zvláštní program se provede prostřednictvím režimů financování stanovených v příloze III
         rámcového programu.
2.       Příloha III tohoto zvláštního programu stanoví ujednání ohledně grantu EIB pro zřízení
         finančního nástroje pro sdílení rizik.
3.       Příloha IV uvádí orientační seznam možných společných technologických iniciativ, které
         by mohly podléhat zvláštním rozhodnutím, a orientační seznam iniciativ pro možné
         společné provádění národních výzkumných programů, které by mohly podléhat zvláštnímu
         rozhodnutí na základě článku 169 Smlouvy.
4.       Na tento zvláštní program se vztahují pravidla pro účast a šíření.
                                                Článek 6
1.       Komise vypracuje pracovní program pro provádění tohoto zvláštního programu, který
         podrobněji uvede cíle a vědecké a technologické priority stanovené v příloze I, režim
         financování pro témata, k nimž mají být předkládány návrhy, a časový plán provádění.
 ---pagebreak--- L 400/96          CS                   Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
2.       Pracovní program zohlední související výzkumné činnosti prováděné členskými státy,
         přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi a dosažení evropské
         přidané hodnoty, jakož i dopad na průmyslovou konkurenceschopnost a význam pro další
         politiky Společenství. V případě potřeby se program aktualizuje.
3.       Návrhy na nepřímé akce v rámci režimů financování se vyhodnotí a projekty se zvolí
         na základě kritérií uvedených v čl. 15 odst. 1 písm. a) pravidel pro účast a šíření.
4.       Pracovní program může určit:
         a)     organizace, které obdrží příspěvky v podobě členského poplatku;
         b)     podpůrné akce pro činnosti konkrétních právních subjektů.
                                                Článek 7
1.       Za provádění zvláštního programu odpovídá Komise.
2.       Řídící postup stanovený v čl. 8 odst. 2 se použije pro přijetí těchto opatření:
         a)     pracovního programu uvedeného v článku 6 včetně režimů financování, které se
                použijí, obsahu výzev k předkládání návrhů, jakož i kritérií pro hodnocení a výběr,
                která se použijí;
         b)     všech úprav orientačního rozdělení částky uvedeného v příloze II;
 ---pagebreak--- 30.12.2006      CS                    Úřední věstník Evropské unie                            L 400/97
         c)   schválení financování akcí v tematických oblastech a) až g) a i), uvedených v článku
              2, je-li odhadovaná částka příspěvku Společenství v rámci tohoto programu 1,5
              milionů EUR nebo vyšší;
         d)   schválení financování akcí, jiných než akcí uvedených v písmenu c) tohoto odstavce,
              a tematických oblastí j) uvedených v článku 2, je-li odhadovaná částka příspěvku
              Společenství v rámci tohoto programu 0,6 milionů EUR nebo vyšší;
         e)   vypracování podmínek pro hodnocení stanovená v čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3
              rámcového programu.
3.       Regulativní postup stanovený v čl. 8 odst. 3 se použije pro přijetí těchto opatření:
         a)   pracovního programu pro tematickou uvedenou v čl. 2 písm. j) a schválení
              financování akcí v rámci uvedené tematické oblasti;
         b)   schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských
              embryonálních kmenových buněk.
                                               Článek 8
1.       Komisi je nápomocen výbor.
 ---pagebreak--- L 400/98        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
2.       Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
         Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3.       Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
         Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
4.       Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění zvláštního
         programu a včas mu poskytuje informace o všech akcích výzkumu a technologického
         rozvoje navrhovaných nebo financovaných v rámci tohoto programu, stanovené v příloze
         V.
5.       Výbor přijme svůj jednací řád.
                                               Článek 9
Komise zajistí nezávislé sledování, vyhodnocování a přezkum, jak je stanoveno v článku 7
rámcového programu, v souvislosti s činnostmi prováděnými v oblastech, na něž se vztahuje tento
zvláštní program.
 ---pagebreak--- 30.12.2006     CS                     Úřední věstník Evropské unie                       L 400/99
                                              Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 19. prosince 2006.
                                             Za Radu
                                             předseda
                                             J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- L 400/100         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
                                             PŘÍLOHA I
                               VĚDECKÉ A TECHNOLOGICKÉ CÍLE,
                                HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ
V rámci tohoto zvláštního programu bude podporována nadnárodní spolupráce na všech úrovních
v celé Evropské unii i mimo ni, a to v řadě tematických oblastí odpovídajících hlavním oblastem
rozvoje znalostí a technologie, v nichž je třeba podpořit a posílit výzkum za účelem řešení
evropských sociálních, hospodářských problémů, problémů souvisejících s veřejným zdravím,
životním prostředím a průmyslem.
Hlavním cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji v rámci podpory výzkumu na nejvyšší úrovni
excelence, jehož hlavním účelem je zvýšení znalostí.
Deseti tématy stanovenými pro akci Společenství jsou:
1)        zdraví;
2)        potraviny, zemědělství a rybolov a biotechnologie;
3)        informační a komunikační technologie;
4)        nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie;
5)        energetika;
6)        životní prostředí (včetně změny klimatu);
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/101
7)        doprava (včetně letectví);
8)        sociálně-ekonomické a humanitní vědy;
9)        vesmír;
10)       bezpečnost.
Každé téma je charakterizováno z hlediska cílů, přístupu k provádění a činností, včetně těch, které
zahrnují rozsáhlé iniciativy (jak jsou orientačně uvedeny v příloze IV), mezinárodní spolupráci,
vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby.
Náležitě se zohlední zásada udržitelného rozvoje. V souladu s evropskou politikou rovných
příležitostí pro ženy a muže, která je uvedena v článcích 2 a 3 Smlouvy, zajistí činnosti zvláštního
programu provádění vhodných opatření na prosazování rovného postavení žen a mužů a zapojení
výzkumných pracovnic. V souvislosti s činnostmi v rámci tohoto zvláštního programu budou
případně zohledněna rovněž etická, sociální, právní a širší kulturní hlediska výzkumu, jenž má být
proveden, a jeho možných aplikací, jakož i socioekonomické dopady vědeckotechnologického
rozvoje a vědeckých a technologických prognóz.
 ---pagebreak--- L 400/102         CS                     Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Víceoborový výzkum a výzkum, který přesahuje hranice jednotlivých témat, včetně
společných výzev
Zvláštní pozornost bude věnována prioritním vědeckotechnologickým oblastem, které přesahují
hranice jednotlivých témat, jako jsou námořní vědní obory a technologie. Víceoborovost bude
podporována společnými přístupy, které přesahují hranice jednotlivých témat, k předmětům
výzkumu a technologií souvisejícím s více než jedním tématem. Tyto přístupy přesahující hranice
jednotlivých témat se budou provádět mimo jiné prostřednictvím:
–         využití společných výzev mezi tématy, u nichž předmět výzkumu jasně souvisí s činnostmi
          prováděnými v rámci příslušných témat;
–         zvláštního důrazu na výzkum napříč vědními obory v rámci činností souvisejících se
          „vznikajícími potřebami“;
–         využití externího poradenství, a to včetně poradenství výzkumných pracovníků, z široké
          škály oborů a oblastí pro tvorbu pracovního programu;
–         pravidelného podávání zpráv o oblastech výzkumu přesahujícího hranice jednotlivých
          témat jakožto součásti celkového sledování, vyhodnocování a přezkumu programu;
–         zajištění soudržnosti s politikami Společenství u výzkumu, který souvisí s politikami.
Evropská komise zajistí koordinaci jednotlivých témat tohoto zvláštního programu a akcí
prováděných v rámci jiných zvláštních programů sedmého rámcového programu, například akcí
týkajících se výzkumných infrastruktur ve zvláštním programu „Kapacity“1.
1
        Za účelem usnadnění provádění programu uhradí Komise pro každé zasedání programového
        výboru stanovené v pořadu jednání v souladu s platnými pokyny výdaje na jednoho zástupce
        pro každý členský stát a rovněž jednoho odborníka/poradce pro každý členský stát u těch
        bodů pořadu jednání, u nichž členský stát požaduje zvláštní odborné znalosti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/103
Přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám a příležitostem
Práce různých „evropských technologických platforem“ bude vedle jiných zdrojů základem pro
zajištění trvalého významu témat pro průmysl a trvalé účasti průmyslu na těchto tématech. Tento
zvláštní program tak společně s příspěvky průmyslu přispěje k uskutečnění příslušných
strategických výzkumných programů, jako například těch, které jsou stanoveny a rozvíjeny
evropskými technologickými platformami tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou
hodnotu. Obecné výzkumné potřeby určené v dostupných strategických výzkumných programech
jsou již zřetelně zohledněny v deseti tématech. Evropské technologické platformy, při možné účasti
regionálních klastrů zaměřených na výzkum, mohou být důležité při usnadňování a organizaci
účasti průmyslu, včetně malých a středních podniků, na výzkumných projektech vztahujících se k
jejich konkrétní oblasti, včetně projektů způsobilých pro financování z rámcového programu.
Podrobnější zapracování jejich technického obsahu se následně zohlední při sestavování
podrobného pracovního programu pro konkrétní výzvy k předkládání návrhů.
Rovněž bude zajištěn trvalý význam témat pro formulaci, provádění a posuzování politik a nařízení
Společenství. To se týká oblastí politiky, jako jsou zdraví, bezpečnost, ochrana spotřebitele,
energetika, životní prostředí, rozvojová pomoc, rybolov, námořní záležitosti, zemědělství, dobré
životní podmínky zvířat, doprava, vzdělávání a odborná příprava, informační společnost a média,
zaměstnanost, sociální věci, soudržnost a vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společně
s přípravným a doprovodným výzkumem pro zvyšování interoperability a kvality norem a jejich
provádění. V této souvislosti mohou mít důležitou roli platformy, které sdružují zúčastněné subjekty
a výzkumnou obec za účelem zvážení strategických výzkumných programů důležitých pro oblast
sociální politiky, politiky životního prostředí či jiné oblasti politiky.
 ---pagebreak--- L 400/104        CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
V rámci každého tématu budou kromě stanovených činností otevřeně a pružně prováděny konkrétní
akce v reakci na „vznikající potřeby“ a „nepředvídané politické potřeby“. Prováděním těchto akcí
bude zajištěn jednoduchý, soudržný a koordinovaný postup v rámci celého zvláštního programu,
jakož i financování výzkumu, který probíhá napříč vědními obory a který zahrnuje více témat nebo
se jejich okruhu vymyká.
• Budoucí a vznikající technologie: prostřednictvím konkrétní podpory výzkumných návrhů
   zaměřených na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v
   dané oblasti nebo v kombinaci s jinými vhodnými oblastmi a obory prostřednictvím zvláštní
   podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev; pro rozvoj nových myšlenek
   a zcela nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map pro
   výzkum, a to zejména možností, které by mohly přinést zásadní pokrok; bude zaručena náležitá
   koordinace s činnostmi vykonávanými v rámci programu „Myšlenky“, aby se zabránilo
   překrývání a zajistilo optimální využití financování. To bude prováděno prostřednictvím:
          –    otevřeného výzkumu „zdola nahoru“ týkajícího se témat, která určí sami výzkumní
               pracovníci, aby mohly být rozvíjeny nové vědecké a technologické příležitosti (akce
               „Adventure“) nebo vyhodnoceny nové objevy či nově zaznamenané jevy, které by
               mohly poukazovat na rizika či problémy hrozící společnosti (akce „Insight“);
          –    iniciativ zaměřených na konkrétní a vysoce ambiciózní cíle ve vznikajících
               vědeckých a technologických oblastech, které slibují výrazný pokrok a silný
               potenciální dopad na hospodářský a sociální rozvoj a které mohou zahrnovat skupiny
               doplňujících projektů (akce „Pathfinder“).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/105
• Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vyvstanou v
   průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou
   reakci, například nové epidemie, vznikající obavy v oblasti bezpečnosti potravin, reakce na
   přírodní pohromy či akce solidarity. To bude uskutečňováno v úzké souvislosti s příslušnými
   politikami Společenství. V případě naléhavých výzkumných potřeb lze roční pracovní program
   změnit.
•      Šíření informací, přenos znalostí a širší zapojení
Šíření a přenos znalostí představuje klíčovou přidanou hodnotu akcí evropského výzkumu a pro
větší využívání výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností a pro větší účinek těchto výsledků
budou přijata opatření. Šíření bude považováno za nedílný úkol v rámci všech tematických oblastí, s
příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz těchto činností, mimo jiné
prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí nebo zprostředkování, seminářů a akcí, za
pomoci externích odborníků a elektronických informačních služeb. To bude v jednotlivých
tematických oblastech provedeno prostřednictvím:
–         začlenění akcí šíření a přenosu znalostí do projektů a konsorcií, a to pomocí vhodných
          ustanovení ve finančních režimech a požadavků na podávání zpráv;
–         nabízení cílené pomoci projektům a konsorciím s cílem poskytnout jim přístup
          k dovednostem nutným pro co nejlepší využívání výsledků;
 ---pagebreak--- L 400/106          CS                    Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
–         zvláštních akcí v oblasti šíření, které iniciativně šíří výsledky řady projektů, včetně
          výsledků předchozích rámcových programů a jiných výzkumných programů, a které se
          zaměřují na konkrétní odvětví či skupiny zúčastněných subjektů se zvláštním důrazem na
          případné uživatele;
–         šíření mezi tvůrci politik, včetně orgánů pro normalizaci, aby se usnadnilo využívání
          výsledků souvisejících s politikami, a to náležitými subjekty na mezinárodní, evropské,
          vnitrostátní a regionální úrovni;
–         služeb CORDIS na podporu uživatelsky vstřícného šíření znalostí a využívání výsledků
          výzkumu;
–         iniciativ na podporu dialogu a diskuse o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu se širší
          veřejností mimo výzkumnou obec, včetně organizace občanské společnosti.
Bude zajištěna koordinace šíření a přenosu znalostí v celém rámcovém programu. Bude zajištěna
doplňkovost a součinnost tohoto programu s jinými programy Společenství, a to zejména v oblasti
vzdělávání, s cílem podporovat profesní rozvoj ve výzkumu. V rámci programu pro
konkurenceschopnost a inovace budou prováděny akce na podporu inovací.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                        L 400/107
Účast malých a středních podniků
Optimální účast malých a středních podniků napříč tematickými oblastmi bude usnadněna, a to
zejména prostřednictvím zdokonalených postupů financování a správních postupů a větší pružností
při výběru vhodného finančního režimu. Dále jsou při rozvoji obsahu tematických oblastí tohoto
zvláštního programu řádně zohledněny výzkumné potřeby a potenciál malých a středních podniků a
v rámci pracovního programu budou určeny oblasti, které jsou předmětem zvláštního zájmu malých
a středních podniků. V programu budou v rámci strategie, která bude pro každé téma vytvořena,
přijata konkrétní opatření včetně podpůrných akcí pro zjednodušení účasti malých a středních
podniků. Tyto strategie budou doplněny kvantitativním a kvalitativním sledováním ve vztahu ke
stanoveným cílům. Cílem bude umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků v rámci tohoto
programu bylo poskytnuto malým a středním podnikům.
Do zvláštního programu „Kapacity“ jsou zahrnuty konkrétní akce na podporu výzkumu ve prospěch
malých a středních podniků a jejich sdružení, přičemž akce na podporu účasti malých a středních
podniků v celém rámcovém programu budou financovány v rámci programu pro
konkurenceschopnost a inovace.
 ---pagebreak--- L 400/108       CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Etická hlediska
Při provádění tohoto zvláštního programu a při výzkumných činnostech, které z něj vyplývají, je
třeba dodržovat základní etické zásady. K nim patří mimo jiné zásady zakotvené v Listině
základních práv Unie, včetně: ochrany lidské důstojnosti a lidského života, ochrany osobních údajů
a soukromí, jakož i ochrany zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a platným
zněním příslušných mezinárodních úmluv, zásad a etických kodexů, například Helsinské deklarace,
Úmluvy Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsané v Oviedu dne 4. dubna 1997 a
jejích dodatkových protokolů, Úmluvy OSN o právech dítěte, Všeobecné deklarace UNESCO o
lidském genomu a lidských právech, Úmluvy OSN o biologických a toxinových zbraních,
Mezinárodní smlouvy o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejících
rezolucí Světové zdravotnické organizace (WHO).
V úvahu se rovněž vezmou stanoviska Evropské skupiny poradců pro etické dopady biotechnologií
(1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku
1998).
V souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na různorodost přístupů v Evropě musí účastníci
výzkumných projektů dodržovat stávající právní a správní předpisy a etická pravidla platné
v zemích, kde výzkum bude uskutečňován. V každém případě se použijí vnitrostátní právní
předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v tomto
členském státě nebo zemi z prostředků Společenství financován.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                        L 400/109
Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně před zahájením činností v oblasti VTR
obdržet souhlas příslušných státních nebo místních etických výborů. Komise bude rovněž
systematicky provádět etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo u
kterých nebyla etickým hlediskům věnována odpovídající pozornost. Ve zvláštních případech lze
etický přezkum rovněž provést během provádění projektu.
Nebudou financovány výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech.
Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje, aby
Společenství při tvorbě a provádění svých politik včetně výzkumu věnovalo plnou pozornost
požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS ze dne 24. listopadu
1986 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se ochrany zvířat
používaných pro pokusné a jiné vědecké účely1 vyžaduje, aby:
–        všechny pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu a
         zbytečných bolestí a utrpení;
–        byl použit co nejmenší počet zvířat;
–        se použila zvířata co do smyslové fyziologie nejméně vyvinutá; a
–        vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození.
1
        Úř. věst. L 358, 18.12.1986, s. 1. Směrnice naposledy pozměněné směrnicí Evropského
        parlamentu a Rady 2003/65/ES (Úř. věst. L 230, 16.9.2003, s. 32).
 ---pagebreak--- L 400/110        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat pouze tehdy, jsou-li cíle z
etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a
dodržování zásad biologické rozmanitosti.
V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně monitorovat vědecký pokrok a
vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo k případnému vývoji.
Výzkum etických hledisek souvisejících s vědeckým a technologickým rozvojem bude prováděn
v rámci části „Věda ve společnosti“ zvláštního programu „Kapacity“.
Společný výzkum
Společný výzkum bude tvořit hlavní část a jádro financování výzkumu Společenství. Cílem je
vytvořit v hlavních oblastech rozvoje znalostí vynikající výzkumné projekty a sítě schopné přilákat
výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého světa a současně posílit evropskou
průmyslovou a technologickou základnu a podpořit politiky Společenství.
Toho bude dosaženo podporováním společného výzkumu, jehož součástí bude rovněž aktivní účast
průmyslového odvětví, a to prostřednictvím řady režimů financování: společných projektů, sítí
excelence a koordinačních nebo podpůrných akcí.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                       L 400/111
Společné technologické iniciativy
Ve velmi omezeném počtu případů opravňuje rozsah cíle VTR a míra příslušných zdrojů k
vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických
iniciativ. Tyto iniciativy vyplývající především z práce evropských technologických platforem a
zahrnující jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti budou slučovat
investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně grantů
z výzkumného rámcového programu a půjček od Evropské investiční banky. O každé společné
technologické iniciativě bude rozhodnuto zvlášť, a to buď na základě článku 171 Smlouvy (to může
zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě úpravy tohoto zvláštního programu
v souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy.
Společné technologické iniciativy jsou vymezeny otevřeným a transparentním způsobem na základě
řady kritérií, včetně:
–         nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů,
–         míry dopadu na konkurenceschopnost a růstu průmyslu,
–         přidané hodnoty zásahů na evropské úrovni,
–         přesnosti a srozumitelnosti definice cíle a výsledků, kterých má být dosaženo,
–         stupně závazku průmyslu v oblasti financí a zdrojů,
 ---pagebreak--- L 400/112         CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
–         významu přínosu pro širší cíle politik, včetně přínosu pro společnost,
–         schopnosti přilákat další vnitrostátní podporu a podpořit aktuální nebo budoucí financování
          průmyslu.
Povaha společných technologických iniciativ musí být jasně stanovena, zejména s ohledem na
otázky týkající se:
–         finančních závazků,
–         délky trvání závazků účastníků,
–         pravidel pro uzavírání a rušení smlouvy,
–         práv duševního vlastnictví.
Vzhledem ke zvláštní oblasti působnosti a ke složitosti společných technologických iniciativ bude
vyvinuto velké úsilí k zajištění jejich transparentního fungování a toho, že financování společných
technologických iniciativ ze strany Společenství bude přidělováno na základě zásad excelence
a hospodářské soutěže obsažených v tomto rámcovém programu.
Zvláštní pozornost bude věnována celkové soudržnosti a koordinaci společných technologických
iniciativ a národních programů a projektů ve stejných oblastech1, a to při současném respektování
jejich stávajících postupů provádění, jakož i zajištění toho, aby účast v jejich projektech byla
otevřena široké škále účastníků z celé Evropy a zejména malým a středním podnikům.
1
        Zejména s činnostmi vykonávanými mezivládní strukturou EUREKA. Zkušenosti získané
        klastry v rámci struktury EUREKA by mohly být důležité pro společné technologické
        iniciativy v souvisejících oblastech.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                        L 400/113
Orientační seznam společných technologických iniciativ je uveden v příloze IV. Další společné
technologické iniciativy lze vymezovat na základě výše uvedených kritérií a lze je navrhovat během
provádění sedmého rámcového programu.
Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství
Akce v této oblasti využijí dvou hlavních nástrojů: projektu ERA-NET a účasti Společenství ve
společně prováděných výzkumných programech členských států (článek 169 Smlouvy). Akce bude
také využita k posílení doplňkovosti a součinnosti mezi rámcovým programem a činnostmi
prováděnými v rámci mezivládních struktur, jako jsou EUREKA, EIROforum a COST. Finanční
podpora pro správu a koordinační činnosti COST se bude poskytovat tak, aby COST mohl i
nadále přispívat ke koordinaci a výměnám mezi výzkumnými týmy, které jsou financovány
vnitrostátně.
Spadají-li akce do oblasti působnosti jednoho z témat, budou podporovány jako nedílná součást
činností v rámci tohoto tématu. Jsou-li akce horizontální povahy nebo nejsou-li přímo propojeny s
danými deseti tématy, budou podporovány společně v rámci všech souvisejících témat1.
Spadají-li akce do oblasti působnosti jiného zvláštního programu, kterým se provádí sedmý
rámcový program, budou podporovány v rámci daného zvláštního programu.
1
        To by mohlo zahrnovat společné provádění programů v oblasti metrologie.
 ---pagebreak--- L 400/114         CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Projekt ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci celostátních a regionálních výzkumných
činností prostřednictvím:
–         vytvoření rámce, který zúčastněným subjektům odpovědným za provádění veřejných
          výzkumných programů umožní posílit koordinaci jejich činností. To bude zahrnovat
          podporu pro nové projekty ERA-NET, jakož i pro rozšíření a prohloubení rozsahu
          stávajících projektů ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství, jakož i vzájemným
          zpřístupňováním programů; ERA-NET by mohl být případně použit pro koordinaci
          programů mezi evropskými regiony a mezi členskými státy s cílem umožnit spolupráci s
          rozsáhlými iniciativami;
–         poskytování, a to v omezeném počtu případů, dodatečné finanční podpory Společenství
          těm účastníkům, kteří společně využívají zdrojů pro účely společných výzev k předkládání
          návrhů v příslušných celostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“).
Účast Společenství v národních výzkumných programech prováděných společně na základě článku
169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi
členskými státy, které sdílejí společné potřeby nebo zájmy. V jasně vymezených případech budou
tyto iniciativy podle článku 169 zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzké konzultaci
s členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě kritérií
vymezených v rozhodnutí o sedmém rámcovém programu.
Orientační seznam iniciativ týkajících se společného provádění národních výzkumných programů je
vymezen v popisu v příloze IV a mohl by podléhat zvláštním rozhodnutím na základě článku 169
Smlouvy. Během provádění sedmého rámcového programu mohou být vymezovány a navrhovány
další iniciativy.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/115
Mezinárodní spolupráce
Akce mezinárodní spolupráce, u nichž je zřejmá evropská přidaná hodnota a které jsou ve
společném zájmu, budou podporovat mezinárodní politiku v oblasti vědy a technologie; tato
politika má dva vzájemně provázané cíle:
–        podporovat a prosazovat evropskou konkurenceschopnost prostřednictvím strategických
         výzkumných partnerství se třetími zeměmi v oblasti vědy a technologie, včetně vysoce
         průmyslově vyspělých ekonomik a transformujících se ekonomik, a to zapojením
         nejlepších vědců ze třetích zemí do práce v Evropě a s Evropou;
–        v souladu se zásadou společného zájmu a prospěchu se zabývat zvláštními problémy,
         kterým čelí třetí země nebo které se dotýkají celého světa.
Politika Společenství v oblasti mezinárodní vědecké spolupráce bude zdůrazňovat a rozvíjet
spolupráci, aby se pomocí rovnocenných výzkumných partnerství, která zohledňují mezinárodní,
národní, regionální a socioekonomický kontext a také znalostní základnu partnerských zemí,
vytvářely, sdílely a využívaly znalosti. Strategický přístup má posílit konkurenceschopnost EU a
celosvětově udržitelný rozvoj prostřednictvím těchto partnerství mezi EU a třetími zeměmi na
dvoustranné, regionální a globální úrovni, a to na základě společného zájmu a s ohledem na
vzájemný prospěch. Za tímto účelem by se rovněž měla prostřednictvím mnohostranných
mezinárodních výzkumných programů podporovat úloha EU v celosvětovém měřítku. Podporované
akce mezinárodní spolupráce budou propojeny s hlavními politickými otázkami, aby se podpořilo
plnění mezinárodních závazků EU a přispělo ke sdílení evropských hodnot, konkurenceschopnosti,
pokroku v socioekonomické oblasti, ochraně životního prostředí a dobrým životním podmínkám, a
to pod záštitou celosvětově udržitelného rozvoje.
 ---pagebreak--- L 400/116        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
V rámci tohoto zvláštního programu bude mezinárodní spolupráce prováděna v jednotlivých
tematických oblastech a napříč tématy prostřednictvím:
•     většího zapojení výzkumných pracovníků a výzkumných institucí ze všech partnerských zemí
      podílejících se na mezinárodní spolupráci a průmyslově vyspělých zemí1 v tematických
      oblastech, s příslušnými omezeními, vzhledem k důvěrnému rázu, u témat bezpečnosti pro
      všechny třetí země, které nejsou přidruženými zeměmi. Dále bude kladen velký důraz na
      podněcování třetích zemí k účasti v určených oblastech společného zájmu.
•     zvláštních akcí v oblasti spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím
      v případě společného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech, která budou vybrána na
      základě vědecké a technické úrovně a potřeb těchto třetích zemí. Vymezení konkrétních
      potřeb a priorit bude úzce propojeno se souvisejícími dvoustrannými dohodami o spolupráci a
      s probíhajícími mnohostrannými a biregionálními dialogy mezi EU a těmito zeměmi či
      skupinami těchto zemí. Priority se určí podle konkrétních potřeb, potenciálu a úrovně
      hospodářského rozvoje v daném regionu či zemi.
Za tímto účelem budou vyvinuty strategie pro mezinárodní spolupráci a prováděcí plán
s konkrétními cílenými akcemi v rámci témat či napříč tématy, např. v oblasti zdraví, zemědělství,
hygienických zařízení, vodního hospodářství, bezpečnosti potravin, sociální soudržnosti,
energetiky, životního prostředí, rybářství, akvakultury a přírodních zdrojů, udržitelné hospodářské
politiky a informačních a komunikačních technologií.
1
        Jak jsou definovány v pravidlech pro účast a šíření.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                  Úřední věstník Evropské unie                           L 400/117
Tyto akce budou sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce mezi Společenstvím
a těmito zeměmi. K těmto akcím patří zejména akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit
a kapacit pro spolupráci kandidátských, sousedních a rozvojových a transformujících se zemí. Tyto
akce budou předmětem cílených výzev k předkládání návrhů a bude kladen zvláštní důraz na
usnadnění přístupu k těmto akcím pro příslušné třetí země, a to zejména rozvojové země.
Tyto činnosti se budou provádět v koordinaci s akcemi mezinárodní spolupráce v rámci zvláštních
programů „Lidé“ a „Kapacity“. Tato činnost se bude opírat o celkovou strategii pro mezinárodní
spolupráci v rámci rámcového programu.
                                             TÉMATA
1.       Zdraví
Cíl
Zlepšení zdraví evropských občanů, zvýšení konkurenceschopnosti a posílení inovační kapacity
evropského průmyslu a podniků působících v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek
zdraví, včetně nových epidemií. Důraz bude kladen na translační výzkum (klinické využití
základních objevů včetně vědeckého potvrzení experimentálních výsledků), vývoj a validaci
nových terapií, metod pro podporu zdraví a prevenci, včetně podpory zdraví dětí, zdravého stárnutí,
diagnostických nástrojů a lékařských technologií, jakož i na udržitelné a účinné systémy zdravotní
péče.
 ---pagebreak--- L 400/118        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
Přístup
Tento výzkum zlepší naše chápání toho, jak účinněji prosazovat zdraví, jak snižovat rozdíly v
úrovni zdraví v celé Evropě, jak předcházet závažným chorobám a léčit je a jak poskytovat
zdravotní péči. Nedílnou součástí tohoto tématu bude základní biomedicínský výzkum; víceoborové
přístupy jsou v tématu zdraví obzvláště důležité.
Tento výzkum pomůže integrovat velké množství údajů z oblasti genomiky, epidemiologie,
biologie a biotechnologie a rozvíjet klíčové technologie pro průmyslová odvětví působící v oblasti
zdraví s cílem rozvíjet znalosti a schopnosti pro zásah. Bude podporovat translační výzkum zdraví,
který je nezbytný pro zajištění praktického přínosu biomedicínského výzkumu, včetně zlepšení
kvality života. Umožní, aby Evropa účinněji přispívala k mezinárodním snahám v boji proti
celosvětově rozšířeným chorobám, jak lze vidět na probíhajícím programu Partnerství evropských
a rozvojových zemí při klinických zkouškách (EDCTP) pro boj proti HIV/AIDS, malárii
a tuberkulóze (článek 169)1. Posílí výzkum zaměřený na zdravotní politiku prováděný na evropské
úrovni a zejména srovnávání modelů, systémů a údajů v jednotlivých národních databázích. V
tomto ohledu je zvláště důležité propojování příslušných databází.
1
        V případě potřeby lze podporovat i další nové důležité iniciativy týkající se koordinace
        národních výzkumných programů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                          L 400/119
Tento výzkum pomůže zlepšit konkurenceschopnost evropských odvětví zabývajících se
biotechnologiemi v oblasti zdravotní péče a lékařskými technologiemi tam, kde jsou hlavní hnací
silou ekonomiky malé a střední podniky, a pomůže též farmaceutickému průmyslu. Může zahrnovat
podporu evropské technologické platformy1 pro inovativní léčiva, jejímž cílem je překonat obtíže
při výzkumu v oblasti tvorby léčiv. Zvláštní pozornost bude věnována překlenutí mezery mezi
výzkumnými činnostmi a využíváním výsledků, a to prostřednictvím podpory pro předkládání
důkazů o koncepci a klinickou validaci. Tento výzkum bude rovněž přispívat k rozvoji norem
a standardů pro nové moderní terapie (např. regenerativní medicína), jichž je třeba, aby průmyslové
odvětví EU mohlo obstát v celosvětové konkurenci. Je třeba zajistit celosvětové prvenství
evropského výzkumu a inovací v oblasti alternativních testovacích strategií, především u metod
bez použití zvířat.
Kdykoli to bude vhodné, bude vzata v úvahu rovnost žen a mužů ve výzkumu a bude začleněna do
projektů2. Zvláštní pozornost bude věnována sdělování výsledků výzkumu a zapojení se do dialogu
s občanskou společností, zejména se skupinami pacientů, a to v co nejranější fázi, o nových
vývojových tendencích vyplývajících z biomedicínského a genetického výzkumu. Rovněž se zajistí
rozsáhlé šíření a využívání výsledků.
1
         Strategické výzkumné programy v jiných evropských technologických platformách lze
         podporovat, mají-li velký význam pro průmysl v oblasti zdraví.
2
       Rizikové faktory, biologické mechanismy, příčiny, klinické projevy, následky a léčení chorob
       a poruch se u žen a mužů často liší. Proto musejí všechny činnosti financované v rámci tohoto
       tématu ve výzkumných protokolech, metodikách a analýzách výsledků odrážet možnost
       takových rozdílů.
 ---pagebreak--- L 400/120         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Zvláštní pozornost bude věnována strategickým otázkám zdraví dětí1 a stárnoucí populace a tyto
otázky bude nutné případně zohlednit ve všech činnostech v rámci tohoto tématu, přičemž priority
budou zdůrazněny v pracovním programu. Rovněž budou zahrnuty další víceoborové oblasti. Tím
se zajistí zřetelný a soudržný přístup k těmto otázkám v rámci celého tématu a současně se zamezí
zdvojování.
V rámci všech následujících činností budou zohledňovány etické, právní a socioekonomické
otázky2.
Činnosti
• Biotechnologie, generické nástroje a lékařské technologie pro lidské zdraví
Cílem této činnosti je rozvoj a validace nezbytných nástrojů a technologií, které umožní získávat
nové znalosti a prakticky je využívat v oblasti zdraví a lékařství.
–         Výzkum využívající vysoce výkonných nástrojů: urychlit pokrok ve vývoji nových
          výzkumných nástrojů pro moderní biologii, včetně základní genomiky, které výrazně
          podpoří vytváření údajů a zlepší standardizaci údajů a vzorků (biobanky), jejich získávání
          a analýzu. Důraz bude kladen na nové technologie pro: sekvenování; expresi genů,
          genotypizaci a fenotypizaci; strukturní a funkční genomiku; bioinformatiku a biologii
          systémů; další oblasti, které mají v názvu příponu „-omika“.
1
        Zejména budou podporovány konkrétní klinické studie za účelem poskytnutí důkazů pro
        vhodné využití nepatentovaných výrobků, které se v současnosti u pediatrických populací
        používají mimo určené použití.
2
        Zvláštní výzkum etických, právních a socioekonomických otázek bude prováděn v tématu
        „sociálně-ekonomické vědy a humanitní vědy“ v rámci zvláštního programu „Spolupráce“
        a také v rámci zvláštního programu „Kapacity“.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                           L 400/121
–        Detekce, diagnóza a sledování: rozvíjet nástroje a technologie vizualizace, zobrazování,
         detekce a analýzy pro biomedicínský výzkum, předvídání, diagnózu, sledování a prognózu
         nemocí a na podporu a vedení při terapeutických zásazích. Důraz bude kladen na
         víceoborový přístup integrující oblasti jakými jsou: molekulární a buněčná biologie,
         fyziologie, genetika, fyzika, chemie, biomedicínské inženýrství zahrnující
         nanotechnologie, mikrosystémy, zařízení a informační technologie. Budou též zdůrazněny
         neinvazivní nebo minimálně invazivní a kvantitativní metody a aspekty zabezpečování
         kvality.
–        Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií: vyvíjet a validovat parametry,
         nástroje, metody a standardy nutné k tomu, aby pacientům byla poskytována nová
         bezpečná nebo zdokonalená bioléčiva1. Důraz bude kladen na přístupy, jako jsou
         farmakogenomika, vývoj a validace biologických markerů, cílené přístupy a distribuce,
         metody a modely in silico, in vitro (včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech) a in vivo2.
–        Inovativní léčebné přístupy a zásahy: zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj moderních
         terapií a technologií s širokým potenciálním využitím. Důraz bude kladen na genovou a
         buněčnou terapii, regenerativní lékařství, transplantaci, imunoterapii a očkovací látky a na
         další léčiva. Rovněž bude řešena problematika souvisejících technologií, jako jsou
         pokročilé cílené systémy distribuce, pokročilé implantáty a protézy a neinvazivní nebo
         minimálně invazivní technologicky podporované zásahy.
1
        U běžných léčiv (farmaceutika a biofarmaceutika) by tyto otázky mohly být řešeny v rámci
        společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva.
2
        Alternativy nahrazování, zlepšování a snižování využití zvířat v biomedicínském výzkumu.
 ---pagebreak--- L 400/122         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
•     Translační výzkum pro lidské zdraví
Tato činnost má zlepšit povědomí o biologických procesech a mechanismech spojených s
normálním zdravotním stavem a v konkrétních situacích při chorobách, převádět tyto znalosti do
klinických aplikací zahrnujících také kontrolu a léčbu nemocí a zajišťovat, že jsou klinické údaje
(včetně údajů epidemiologických) využity při dalším výzkumu.
–         Integrování biologických údajů a procesů: shromaždování údajů ve velkém měřítku,
          systémová biologie.
          • Shromaždování údajů ve velkém měřítku: využívat vysoce výkonné technologie
             k vytváření údajů za účelem objasnění funkce genů a genových produktů a jejich
             vzájemného působení v komplexních sítích při důležitých biologických procesech.
             Důraz bude kladen na: genomiku; proteomiku, oblasti mající v názvu příponu -omika,
             které jsou zaměřeny na RNA; populační genetiku; srovnávací, strukturní a funkční
             genomiku.
          • Systémová biologie: důraz bude kladen na víceoborový výzkum, který integruje širokou
             škálu biologických údajů a bude rozvíjet a uplatňovat systémové přístupy pro
             porozumění biologickým procesům a jejich modelování ve všech příslušných
             organismech a na všech úrovních organizace.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/123
–        Výzkum mozku a jeho chorob, lidského vývoje a stárnutí.
          • Mozek a související choroby: lépe porozumět integrované struktuře a dynamice mozku,
            studovat mozkové choroby včetně příslušných chorob souvisejících s věkem (např.
            demence, Parkinsonova choroba) a hledat nové terapie. Pozornost bude zaměřena na
            získání celkového porozumění mozku prostřednictvím prozkoumání mozkových funkcí,
            a to od molekul k poznávání, včetně neuroinformatiky, a dysfunkcí, a to od snížení
            synaptické aktivity k neurodegeneraci. Výzkum se soustředí na řešení neurologických a
            psychiatrických chorob a poruch, včetně regenerativních a obnovujících terapeutických
            přístupů.
          • Lidský vývoj a stárnutí: využívat širokou škálu metod a nástrojů za účelem lepšího
            pochopení procesu celoživotního vývoje a zdravého stárnutí. Důraz bude kladen na
            studium lidských a modelových systémů, včetně interakcí s faktory, jako jsou životní
            prostředí, genetika, chování a pohlaví.
–        Translační výzkum vážných infekčních chorob: řešit závažné hrozby pro veřejné zdraví.
          • Rezistence vůči antimikrobiálním léčivům včetně patogenních kvasinek: důraz bude
            kladen na kombinování základního výzkumu v oblasti buněčných mechanismů
            rezistence, mikrobiální ekologie a interakce vztahu hostitel-patogen s klinickým
            výzkumem pro nové zásahy na snížení vzniku a šíření infekcí vyznačujících se
            mnohočetnou lékovou rezistencí.
 ---pagebreak--- L 400/124          CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
          • HIV/AIDS, malárie a tuberkulóza: důraz bude kladen na rozvoj nových terapií,
             diagnostických nástrojů, preventivních nástrojů jako například očkovacích látek a
             chemických bariér přenosu chorob jako například mikrobicidy proti HIV. Výzkum bude
             řešit problematiku těchto tří chorob na celosvětové úrovni, bude se však také zabývat
             specificky evropskými aspekty těchto tří chorob, jakož i hepatitidy. Pozornost se zaměří
             na preklinické a rané klinické výzkumné činnosti a případně se (např. u očkovacích
             látek proti HIV/AIDS) předpokládá spolupráce s celosvětovými iniciativami.
          • Možné nové a znovu se objevující epidemie: důraz bude kladen na porovnávání
             vznikajících patogenů s pandemickým potenciálem, včetně zoonóz (např. SARS a
             vysoce patogenní influenza). Případně budou přijata opatření pro rychlé zahájení
             společného výzkumu zaměřeného na urychlení rozvoje nových diagnostik, léčiv a
             očkovacích látek pro účinnou prevenci, léčbu a kontrolu v mimořádných situacích
             vyvolaných infekčními chorobami.
–         Translační výzkum jiných vážných chorob1
          • Rakovina: důraz bude kladen na etiologii nemoci, nová léčiva a terapie; identifikaci a
             validaci cílových struktur a biologických markerů, které napomáhají při prevenci, časné
             diagnóze a léčbě a při posuzování účinnosti preventivních prognostických,
             diagnostických a terapeutických zásahů.
1
        Budou zohledněna hlediska paliativního lékařství a využití účinných látek.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                            L 400/125
          • Kardiovaskulární choroby: důraz bude kladen na diagnózu, prevenci, léčbu a
            monitorování srdečních a cévních chorob (včetně vaskulárních aspektů mrtvice) pomocí
            širokých víceoborových přístupů.
          • Diabetes a obezita: v prvním případě bude kladen důraz na etiologie různých typů
            diabetu a na jejich prevenci a léčbu. V druhém případě se zdůrazní víceoborové přístupy
            zahrnující genetiku, životní cyklus a epidemiologii. Jak v případě diabetu, tak i obezity
            bude zvláštní pozornost věnována onemocněním juvenilního typu a faktorům působícím
            v dětství.
          • Vzácné choroby: důraz bude kladen na celoevropské studie přírodní historie,
            patofyziologie a na rozvoj preventivních, diagnostických a terapeutických zásahů. Toto
            odvětví bude zahrnovat vzácné Mendelovy fenotypy běžných chorob.
          • Další chronické choroby: důraz bude kladen na choroby, které nejsou smrtelné, ale mají
            velký dopad na kvalitu života ve stáří, jako jsou funkční a smyslové poruchy či jiné
            chronické choroby (např. artritida, revmatické choroby a muskuloskeletální onemocnění
            a onemocnění dýchacích cest včetně těch, která jsou způsobována alergiemi).
•      Optimalizace poskytování zdravotní péče evropským občanům
Tato činnost se zaměří na poskytování nezbytného základu jak pro informovaná politická
rozhodnutí o systémech zdravotnictví, tak pro efektivnější a účinnější strategie na podporu zdraví,
prevenci proti chorobám, diagnózu a terapii, které budou vycházet z vědeckých poznatků.
 ---pagebreak--- L 400/126         CS                     Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
–         Převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe, včetně lepšího využití léčiv, a
          vhodné využití behaviorálních a organizačních zásahů a nových terapií a technologií ve
          zdravotní péči. Zvláštní pozornost bude věnována bezpečnosti pacienta, včetně
          nepříznivých účinků léčiv: s cílem určit nejlepší klinickou praxi; porozumět
          rozhodovacímu procesu v klinickém prostředí v rámci základní i specializované
          zdravotnické péče a podpořit uplatňování lékařství založeného na důkazech a na posílení
          postavení pacienta. Důraz bude kladen na srovnávání jednotlivých strategií; na zkoumání
          výsledků různých zásahů včetně léčiv, vědecky testovaných doplňkových a alternativních
          léčiv a nových terapií a technologií ve zdravotní péči, a to s ohledem na strategie podávání
          léků, některá hlediska farmakovigilančních důkazů, specifika jednotlivých pacientů (např.
          genetická vnímavost, věk, pohlaví a dodržování léčby) a hospodárnost.
–         Kvalita, účinnost a solidarita systémů zdravotní péče, včetně transformujících se systémů
          zdravotní péče: umožnit zemím čerpat ze zkušeností jiných systémů zdravotní péče a jejich
          udržitelnosti, a to při zohlednění významu národních kontextů a populačních charakteristik
          (stárnutí, mobilita, migrace, vzdělání, socioekonomický status a měnící se svět práce atd.).
          Důraz bude kladen na organizační, finanční a regulační aspekty systémů zdravotní péče
          (posuzování nákladů, účinnosti a přínosů různých zásahů, včetně bezpečnosti pacientů),
          jejich provádění a jejich výsledky, pokud jde o efektivitu, účinnost a spravedlnost (včetně
          znevýhodněných skupin). Zvláštní důraz bude kladen na otázky investic a lidských zdrojů,
          včetně strategií v oblasti domácí péče. Bude zohledněna otázka nezávislosti, kvality života
          a mobility stárnoucí populace.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                     Úřední věstník Evropské unie                         L 400/127
–         Posílení podpory zdraví a prevence chorob: poskytovat důkazy pro lepší opatření v oblasti
          veřejného zdraví z hlediska životního stylu, pracovní a životní situace a zásahů na různých
          úrovních a v různých souvislostech. Důraz bude kladen na hlavní zdravotní faktory a na to,
          jak jsou vzájemně propojeny na úrovni jednotlivce i na úrovni společnosti (například
          strava, stres, tabák, alkohol a jiné látky, fyzická aktivita, kulturní kontext,
          socioekonomické nebo environmentální faktory). Zejména bude řešena otázka duševního
          zdraví z hlediska celého životního cyklu.
Mezinárodní spolupráce
Mezinárodní spolupráce je nedílnou součástí tohoto tématu a má zvláštní význam pro oblasti, které
se zabývají celosvětovými zdravotními problémy, jako jsou antimikrobiální rezistence, HIV/AIDS,
malárie, tuberkulóza, zanedbávaná onemocnění a vznikající pandemie. To může rovněž zahrnovat
stanovení priorit v rámci mezinárodních iniciativ, jako je např. „Global HIV Vaccine Enterprise“
(Celosvětová iniciativa pro očkování proti HIV). Za podmínky upevnění dlouhodobého
udržitelného partnerství v oblasti klinického výzkumu mezi Evropou a rozvojovými zeměmi a s
výhradou začlenění národních programů nebo činností účastnických zemí může být poskytnuta
další podpora Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP),
a to v reakci na jeho výsledky a budoucí potřeby1. Program EDCTP zůstane zaměřen na pokročilé
klinické testování za účelem vývoje nových očkovacích látek, mikrobicidů a léčiv proti třem
chorobám v subsaharské Africe. Za tímto účelem může být v pracovním programu předpokládán
příspěvek Společenství pro evropské hospodářské zájmové sdružení pro EDCTP určený k
provádění programu, který schválí Komise, včetně přerozdělení příspěvku Společenství.
1
        Komise provede hodnocení EDCTP.
 ---pagebreak--- L 400/128         CS                     Úřední věstník Evropské unie                      30.12.2006
Zvláštní akce spolupráce budou prováděny v oblastech vymezených prostřednictvím biregionálních
dialogů se třetími zeměmi/regiony a v mezinárodních fórech a také v rámci rozvojových cílů
tisíciletí. Takové prioritní oblasti přizpůsobené místním potřebám a prostřednictvím partnerství
mohou zahrnovat: výzkum v oblasti zdravotní politiky, výzkum týkající se systémů zdravotnictví
a poskytování zdravotní péče, zdraví matek a dětí, reprodukční zdraví, kontrolu zanedbávaných
přenosných chorob a dohled nad nimi a vznikající nepředvídané politické potřeby v těchto
regionech.
Roční příspěvek do mezinárodní Organizace pro program pro hraniční vědy o člověku (Human
Frontier Science Program Organisation – HFSPO)1 bude učiněn společně s tématem „informační
a komunikační technologie“. To umožní členským státům EU, které nejsou členy skupiny G8, plně
využít Program pro hraniční vědy o člověku (HFSP), a lépe tak zviditelnit evropský výzkum.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum v oblasti vznikajících potřeb bude prováděn na základě soustředěných iniciativ „zdola
nahoru“ a v koordinaci s dalšími tématy, což bude zahrnovat rozsáhlou a mezioborovou oblast
působnosti. Podpora nepředvídaných politických potřeb může řešit například životní a pracovní
podmínky, hodnocení dopadu na zdraví, posouzení rizik, statistické ukazatele, řízení a komunikaci
v oblasti veřejného zdraví, jakož i závazky v rámci mezinárodních smluv v oblasti zdravotnictví,
včetně Rámcové úmluvy o kontrole tabáku2 a Mezinárodního zdravotního řádu3. Tím se doplní výše
uvedený výzkum zaměřený na zdravotní politiku.
1
         Evropské společenství je členem organizace HFSP a financovalo HFSP během předchozích
         rámcových programů.
2
         Rámcová úmluva o kontrole tabáku, 2004/513/ES
3
         Mezinárodní zdravotní řád z roku 2005 – rezoluce 58.3 58. zasedání Světového
         zdravotnického shromáždění dne 23. května 2005.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                           L 400/129
2.      Potraviny, zemědělství a rybolov, biotechnologie
Cíl
Vybudování evropského znalostního biohospodářství1, a to propojením vědy, průmyslu a dalších
účastníků, s cílem využít nových a vznikajících výzkumných možností, které reagují na sociální,
environmentální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávku po bezpečnějších, zdravějších,
kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických
zdrojů, vzrůstající riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s
potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby, produkce akvakultury a
rybolovu; a rostoucí poptávku po kvalitních potravinách při zohlednění dobrých životních
podmínek zvířat a situace venkova a pobřežních oblastí a reakci na zvláštní výživové požadavky
spotřebitelů.
1
        Pojem „biohospodářství“ zahrnuje všechna průmyslová a hospodářská odvětví, která
        vyrábějí, řídí či jinak využívají biologické zdroje (a související služby, dodávku a spotřební
        průmyslová odvětví), jako jsou zemědělství, potravinářství, rybolov, lesnictví atd.
 ---pagebreak--- L 400/130         CS                   Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
Přístup
Toto téma posílí znalostní základnu, zajistí inovace a poskytne politickou podporu pro budování
a rozvoj evropského znalostního biohospodářství (EZBH). Výzkum se zaměří na udržitelné řízení,
produkci a využívání biologických zdrojů, a to zejména prostřednictvím věd o živé přírodě a
biotechnologie a sbližováním s jinými technologiemi, aby byly z evropských odvětví zemědělství,
rybářství, akvakultury, krmiv, potravinářství1, zdravotnictví, lesnictví a souvisejících odvětví
získávány nové, bezpečnější, dostupné, ekologicky efektivní a konkurenceschopné produkty.
Výzkum výrazně přispěje k provádění a formulaci politik a právních předpisů Společenství a bude
konkrétně řešit či podporovat: společnou zemědělskou politiku; otázky zemědělství a obchodu;
bezpečnostní hlediska GMO; předpisy v oblasti bezpečnosti potravin; právní předpisy Společenství
v oblasti rostlinolékařství; normy Společenství v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
a tlumení jejich chorob; životní prostředí a biologickou rozmanitost; evropskou strategii v oblasti
lesního hospodářství a společnou rybářskou politiku zaměřenou na udržitelný rozvoj rybolovu a
akvakultury a bezpečnost potravin z mořských živočichů. V rámci výzkumu se rovněž bude usilovat
o rozvoj nových i stávajících ukazatelů na podporu analýz, rozvoje a sledování těchto politik.
Výzkum s ohledem na multifunkční úlohu zemědělství podpoří roli a možnosti venkovských
hospodářství dosáhnout cílů udržitelného rozvoje.
1
        Potraviny včetně potravin z mořských živočichů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                        L 400/131
Zemědělsko-potravinářské průmyslové odvětví, které tvoří z 90 % malé a střední podniky, bude mít
obzvláštní užitek z mnoha výzkumných činností, včetně činností cíleného šíření a přenosu
technologií, a to konkrétně pokud jde o integraci a využívání pokročilých ekologicky efektivních
technologií, metodologií a postupů a o rozvoj norem. Očekává se, že špičkové technologické objevy
v biotechnologii, nanotechnologii a v informačním a komunikačním odvětví výrazně přispějí
ke šlechtění rostlin, zlepšené ochraně plodin a rostlin, pokročilým technologiím detekce a
monitorování, které zajistí bezpečnost a kvalitu potravin, a k novým průmyslovým bioprocesům.
Řada evropských technologických platforem, které pokrývají oblasti genomiky rostlin a
biotechnologie, lesnictví a s ním souvisejících odvětví, globálního zdraví zvířat, chovu
hospodářských zvířat, potravinářské biotechnologie, biotechnologie v akvakultuře a průmyslové
biotechnologie, může přispívat ke stanovování společných priorit výzkumu pro toto téma, k určení
možných budoucích rozsáhlých iniciativ, jako jsou demonstrační projekty, a pomůže zajistit širokou
účast a integraci všech účastníků. V případě potřeby budou prováděny akce na posílení koordinace
národních výzkumných programů, a to v úzké spolupráci s projekty ERA-Net, technologickými
platformami a jinými náležitými subjekty, jako jsou Stálý výbor pro zemědělský výzkum (SCAR) či
jakákoli budoucí struktura pro koordinaci evropského mořského výzkumu.
Součástí činností budou případně také úvahy o sociálních a etických hlediscích, hledisku rovnosti
žen a mužů, dále hlediscích environmentálních a ekonomických a širších hlediscích kulturních,
jakož i o případných rizicích a dopadech (prognózy) vědeckotechnologického rozvoje.
 ---pagebreak--- L 400/132         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Činnosti
• Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z půdního, lesního a vodního prostředí1
–         Umožňování výzkumu klíčových dlouhodobých hnacích sil udržitelné produkce a řízení
          biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin a zvířat), včetně využívání biologické
          rozmanitosti a nových bioaktivních molekul v rámci těchto biologických systémů. Výzkum
          bude zahrnovat technologie, které mají v názvu příponu „-omika“, jako jsou genomika,
          proteomika, metabolomika, a konvergující technologie a jejich integraci v rámci přístupů
          systémové biologie, jakož i rozvoj základních nástrojů a technologií, včetně bioinformatiky
          a souvisejících databází a metodiky pro určování odrůd v rámci skupin druhů.
–         Zvýšená udržitelnost a konkurenceschopnost a současné zajištění zdraví spotřebitele,
          snížení dopadů na životní prostředí a zohlednění změny klimatu v zemědělství,
          zahradnictví, lesnictví, rybářství a akvakultuře prostřednictvím rozvoje nových technologií,
          vybavení, monitorovacích systémů, nových rostlin a systémů produkce, řízení obdělávání
          půdy prostřednictvím vybraného šlechtění rostlin, zdraví rostlin a optimalizovaných
          systémů produkce, zlepšení vědecké a technické základny pro řízení rybolovu a lepšího
          pochopení vzájemného působení mezi odlišnými systémy (zemědělství a lesnictví; rybolov
          a akvakultura) v rámci přístupu týkajícího se celého ekosystému. Bude probíhat výzkum
          zaměřený na zachování autochtonních ekosystémů, rozvoj činitelů v oblasti biologické
          kontroly a mikrobiologický rozměr biologické rozmanitosti a metagenomiku.
1
        O doplňujícím výzkumu souvisejícím s udržitelným řízením a zachováním zdrojů pojednává
        téma „životní prostředí včetně změny klimatu“. Výzkum dalších nástrojů a technologií,
        které podporují udržitelnou produkci a řízení, bude prováděn v rámci náležitých témat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                         L 400/133
          • U půdních biologických zdrojů bude kladen zvláštní důraz na nízké vstupní náklady
            (např. pesticidy a hnojiva) a systémy ekologické produkce, zlepšené řízení zdrojů a
            nové potraviny a nová krmiva i nové rostliny (plodiny a stromy), pokud jde o jejich
            složení, odolnost vůči stresům, ekologické účinky, účinné využívání živin a vody a
            strukturu. To bude podpořeno výzkumem v oblasti biologické bezpečnosti, koexistence
            a sledovatelnosti nových rostlinných systémů a produktů a sledováním a hodnocením
            vlivu geneticky modifikovaných plodin na životní prostředí a lidské zdraví, jakož i
            možnosti jejich širšího přínosu pro společnost.
          • Zlepší se zdraví rostlin a ochrana plodin, a to pomocí lepších vědomostí týkajících se
            ekologie, biologie škůdců, chorob, plevele a dalších hrozeb z rostlinolékařského
            hlediska a také prostřednictvím podpory kontroly ohnisek chorob a posílením nástrojů a
            technik pro udržitelné zvládání škůdců a plevele. Budou vyvinuty lepší metody pro
            sledování, zachování a zvýšení úrodnosti půdy.
          • U biologických zdrojů z vodního prostředí bude kladen důraz na základní biologické
            funkce, bezpečné a ekologicky šetrné systémy produkce a krmiva pro chovné druhy a na
            biologii rybářství, dynamiku smíšeného rybolovu, interakci mezi rybolovnými
            činnostmi a mořským ekosystémem a na regionální a víceleté systémy řízení založené
            na loďstvu.
 ---pagebreak--- L 400/134         CS                     Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
–         Optimalizované zdraví zvířat, živočišná výroba a dobré životní podmínky zvířat
          v zemědělství, rybolovu a akvakultuře, a to mimo jiné prostřednictvím
          • využívání znalostí o genetice, nových chovných metod, zlepšeného porozumění
             fyziologii zvířat a jejich chování a
          • lepšího povědomí o škůdcích, parazitech a infekčních chorobách zvířat a jiných
             ohroženích udržitelnosti a bezpečnosti výroby potravin a o jejich kontrole, včetně
             zoonóz.
          Problematika zoonóz bude rovněž řešena vývojem nástrojů pro monitorování, prevenci a
          kontrolu, podporou a aplikovaným výzkumem očkovacích látek a diagnostik, studiem
          ekologie známých a vznikajících infekčních činitelů a jiných hrozeb, včetně škodlivého
          jednání, a dopadů různých systémů chovu a klimatu.
          Budou rozvíjeny nové poznatky pro bezpečné odstraňování živočišného odpadu a zlepšené
          řízení vedlejších produktů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                            L 400/135
–        Poskytování nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a další činitele za účelem podpory
         provádění příslušných strategií, politik a právních předpisů, a zejména podpory budování
         evropského znalostního biohospodářství (EZBH) a potřeb rozvoje venkova a pobřežních
         oblastí. Společná rybářská politika bude podporována pomocí rozvoje adaptivních
         přístupů, které k využívání mořských zdrojů podporují přístup celkového ekosystému.
         Výzkum bude u všech politik, včetně společné zemědělské politiky, zahrnovat
         socioekonomické studie, analýzy nákladů a přínosů, srovnávací průzkumy různých
         systémů chovu, včetně systémů multifunkčních, hospodárné systémy řízení rybolovu, chov
         nehospodářských zvířat, interakce s lesnictvím a studie na zlepšení venkovských a
         pobřežních životních podmínek.
• „Od stolu na pole“: potraviny (včetně potravin z mořských živočichů), zdraví a dobré
   životní podmínky
–        Pochopení chování a priorit spotřebitele, což je hlavní faktor pro konkurenceschopnost
         potravinářského průmyslu, a dopadu potravin na zdraví a dobré životní podmínky
         evropských občanů. Důraz bude kladen na vnímání ze strany spotřebitelů a na jejich
         postoje k potravinám, včetně tradičních potravin, pochopení společenských a kulturních
         tendencí a na identifikaci určujících činitelů pro výběr potravin a přístup spotřebitele k
         potravinám. Výzkum zahrne vývoj databází obsahujících údaje o výzkumu potravin a
         výživy.
 ---pagebreak--- L 400/136         CS                    Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
–         Pochopení kladných i záporných faktorů stravy, jakož i zvláštních potřeb a zvyků skupin
          populace jako hlavního kontrolovatelného faktoru při rozvoji a snižování výskytu chorob a
          poruch souvisejících s výživou, včetně obezity a alergií. To bude zahrnovat prozkoumání
          nových stravovacích strategií, rozvoj a uplatňování nutrigenomiky a systémové biologie a
          studium interakcí mezi výživou, fyziologií a fyziologickými funkcemi. Mohlo by to vést
          k přeformulování zpracovaných potravin a k rozvoji nových potravin a jejich složek,
          dietních potravin a potravin, na něž jsou kladeny vyživovací a zdravotní nároky.
          Prozkoumání tradičních, místních či sezónních potravin a stravy bude rovněž důležité pro
          zvýraznění dopadu určitých potravin a stravy na zdraví a pro rozvoj integrovaných pokynů
          v oblasti potravin.
–         Optimalizace inovací v evropském potravinářském průmyslu prostřednictvím integrace
          moderních technologií do tradiční výroby potravin, včetně fermentovaných potravin,
          zpracovatelských technologií upravených pro zvýšení funkčnosti, kvality a nutriční
          hodnoty potravin včetně organoleptických hledisek při výrobě potravin, včetně nových
          potravin. Rozvoj a demonstrace systémů zpracování a balení, které jsou technologicky
          vyspělé a ekologicky účinné, aplikací pro inteligentní kontrolu a účinnějších metod
          zhodnocení a řízení vedlejších produktů, odpadů, vody a energie. Nový výzkum bude
          rovněž rozvíjet udržitelné a nové technologie pro krmiva pro zvířata, včetně bezpečné
          přípravy zpracování krmiv, a pro kontrolu jakosti krmiv.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                            L 400/137
–        Zajištění chemické a mikrobiologické bezpečnosti a zlepšení jakosti evropského
         potravinového řetězce. To bude zahrnovat pochopení vztahů mezi mikrobiální ekologií a
         bezpečností potravin; rozvoj metod a modelů, které se zabývají integritou potravinových
         řetězců; nové metody detekce, sledovatelnost a její další rozvoj, technologie a nástroje pro
         posouzení rizik, včetně vznikajících rizik, řízení a komunikaci, jakož i posílení znalostí v
         souvislosti s vnímáním rizik. Rovněž to zahrne metody srovnávání rizik v oblasti
         bezpečnosti potravin, které budou vycházet z vědeckých poznatků.
–        Ochrana lidského zdraví a životního prostředí pomocí lepšího porozumění
         environmentálním dopadům potravinových a krmivových řetězců a dopadům na tyto
         řetězce. To bude zahrnovat studium kontaminujících látek v potravinách a zdravotních
         důsledků, sledování vlivů na životní prostředí, rozvoj silnějších nástrojů a metod pro
         posouzení a řízení dopadů potravinových a krmivových řetězců na globální změny,
         zejména na životní prostředí, a odolnost těchto řetězců vůči nim. Zajištění kvality a
         integrity potravinového řetězce vyžaduje nové modely pro analýzu komoditního řetězce a
         koncepty řízení celého potravinového řetězce, včetně spotřebitelských aspektů.
 ---pagebreak--- L 400/138         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
• Vědy o živé přírodě, biotechnologie a biochemie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a
   procesy
–         Posílení znalostní základny a vývoj pokročilých technologií pro produkci biomasy
          získávané z půdy nebo z moře pro aplikace v průmyslových procesech a ve výrobě energie.
          To bude zahrnovat rostlinnou, živočišnou a mikrobiální genomiku a metabolomiku pro
          zlepšení produktivity a složení surovin a zdrojů biomasy za účelem co nejlepšího
          převedení na produkty s vysokou přidanou hodnotou, včetně biologických zdrojů
          využitelných ve farmaceutickém průmyslu a v lékařství, přičemž budou jako nové zdroje
          využívány přírodní či posílené zemské a vodní organismy. Rovněž bude v plném rozsahu
          začleněna analýza životního cyklu postupů produkce biomasy, přepravy, uskladnění a
          tržního využití bioproduktů.
–         Řešení používání průmyslových biotechnologií v celém plodinovém a lesním řetězci
          biomasy, aby se plně využil potenciál přístupu založeného na biorafineriích (např. „zelené
          chemické látky“), včetně socioekonomických, agronomických, ekologických
          a spotřebitelských aspektů. To bude posíleno lepším pochopením a kontrolou rostlinného a
          mikrobiálního metabolismu na úrovni buněčné a nižší a toho, jakým způsobem probíhá
          zapojení do výkonu celého systému při produkci vysoce hodnotných komodit
          využívajících biologické procesy se zvýšenou výtěžností, kvalitou a čistotou produktů
          z přeměny, včetně průběhu biokatalytického procesu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                        L 400/139
–        Využívání nebo rozvoj biotechnologií pro nové a zlepšené vysoce kvalitní obnovitelné
         produkty a procesy lesního hospodářství s vysokou přidanou hodnotou pro zvýšení
         udržitelnosti lesů a lesní produkce, včetně zásob dřeva, obnovitelných materiálů a zásob
         biologické energie.
–        Řešení potenciálu biotechnologií odhalovat a sledovat znečištění, předcházet mu, reagovat
         na něj a odstraňovat ho.
–        Maximalizovat ekonomickou hodnotu odpadu a vedlejších produktů prostřednictvím
         nových biologických procesů, které mají potenciál šetřit energii, a to jak samotných, tak i v
         kombinaci s rostlinnými systémy nebo chemickými katalyzátory.
Mezinárodní spolupráce
Mezinárodní spolupráce je prioritním hlediskem výzkumu potravin, zemědělství a biotechnologie
a bude v celé oblasti důrazně podporována. Bude podporován výzkum, na němž mají zvláštní zájem
rozvojové země a transformující se ekonomiky, přičemž se zohlední rozvojové cíle tisíciletí a již
probíhající činnosti. Budou podniknuty konkrétní kroky na podporu spolupráce s prioritními
partnerskými regiony a zeměmi – zejména s těmi, které jsou zapojeny do biregionálních dialogů
a dvoustranných dohod v oblasti vědy a techniky, jakož i se sousedními zeměmi, transformujícími
se ekonomikami a rozvojovými zeměmi.
 ---pagebreak--- L 400/140        CS                    Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Dále bude prováděna vícestranná spolupráce, aby se řešily jak výzvy vyžadující rozsáhlé
mezinárodní úsilí, například rozměr a složitost systémové biologie u rostlin a mikroorganismů, tak
celosvětové výzvy a mezinárodní závazky EU (zabezpečení a bezpečnost potravin a pitné vody,
celosvětové šíření chorob zvířat, spravedlivé využívání biologické rozmanitosti, obnova světových
lovišť na maximální udržitelný výnos do roku 2015, a to ve spolupráci s Organizací spojených
národů pro výživu a zemědělství, vliv na změnu klimatu a vliv změny klimatu).
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum vznikajících potřeb může řešit například rozvoj nových konceptů a technologií, jako jsou
krizové řídicí systémy a integrita potravinového řetězce.
Pružná reakce na nepředvídané politické potřeby zohlední zejména politiky související s budováním
evropského znalostního biohospodářství.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/141
3.      Informační a komunikační technologie
Cíl
Zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a umožnit, aby Evropa ovládala a utvářela
budoucí vývoj informačních a komunikačních technologií (IKT) tak, aby byly splněny požadavky
evropské společnosti a hospodářství. IKT jsou základem znalostní společnosti. Činnosti posílí
vědeckou a technologickou základnu Evropy a zajistí její celosvětové vedoucí postavení v oblasti
IKT, využíváním IKT napomohou podpoře a podněcování inovací produktů, služeb a procesů
a tvořivosti a zajistí, aby pokroku v IKT mohli rychle využívat evropští občané, podniky,
průmyslová odvětví a vlády. Tyto činnosti pomohou rovněž při zmenšování digitální propasti a
sociálního vyloučení.
Přístup
Informační a komunikační technologie mají jedinečnou a osvědčenou úlohu při podporování
inovací, tvořivosti a konkurenceschopnosti všech odvětví průmyslu i služeb. Jsou důležité při řešení
klíčových společenských výzev a modernizaci veřejných služeb a rovněž jsou podporou pro pokrok
ve všech vědeckotechnologických oblastech. Proto musí Evropa řídit a utvářet budoucí vývojové
tendence v oblasti IKT a zajistit, aby služby a produkty založené na IKT byly vnímány a využívány
způsobem, který je pro občany a podniky co nejpřínosnější.
To jsou cíle politiky Společenství v oblasti informační společnosti, jak byly zdůrazněny v iniciativě
i2010, jejímž cílem je konkurenceschopná sbližující se informační ekonomika v Evropě, významné
zvýšení investic do inovací a výzkumu v oblasti IKT v Evropě a zajištění vysoké míry přístupnosti
k informační společnosti.
 ---pagebreak--- L 400/142        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Nové informační a komunikační technologie poskytnou mnoho nových příležitostí pro vysoce
hodnotné produkty a služby, z nichž řada spadá do oblastí, ve kterých má Evropa po průmyslové a
technologické stránce vedoucí postavení. Pro investice do informačních a komunikačních
technologií je optimálním přístupem uzavírání partnerství na evropské úrovni. Výzkumná činnost
IKT založená na vývojovém modelu „otevřeného zdroje“ potvrzuje své využití jako zdroj inovace a
zvyšující se spolupráce. Více než kdy dříve jsou tyto snahy nutné k tomu, aby byl udržen krok s
prudce rostoucími náklady na výzkum v době celosvětové hospodářské soutěže a stále složitějších a
navzájem závislých technologií.
Téma IKT upřednostňuje strategický výzkum klíčových technologických pilířů, zajišťuje ucelenou
integraci technologií a poskytuje znalosti a prostředky k rozvoji celé řady inovačních aplikací
informačních a komunikačních technologií. Činnosti budou hybnou silou průmyslového
a technického pokroku v odvětví IKT a zlepší konkurenceschopnost důležitých odvětví, která
intenzivně využívají informační a komunikační technologie – jak prostřednictvím inovačních
vysoce hodnotných produktů a služeb založených na IKT, tak pomocí nových nebo zlepšených
organizačních procesů v podnicích a administrativě. Toto téma bude také podporovat další politiky
Společenství, například ochranu zdraví a životního prostředí, a to mobilizací informačních a
komunikačních technologií k plnění veřejných a společenských potřeb, zejména potřeb osob se
zvláštními potřebami, včetně stárnoucích a zdravotně postižených obyvatel.
Činnosti budou zahrnovat spolupráci a vytváření sítí a mohly by podpořit společné technologické
iniciativy1 a koordinačních iniciativy národních programů2. Priority činností budou zahrnovat
témata, která kromě jiných zdrojů závisejí na práci evropských technologických platforem. Rovněž
budou rozvíjeny tematické synergie se souvisejícími činnostmi v rámci jiných zvláštních programů.
1
        Ty by mohly zahrnovat vybraná hlediska výzkumu v oblasti nanoelektronických
        technologií, vestavěných počítačových systémů.
2
        To by mohlo zahrnovat možné společné provádění programů v oblasti asistovaného žití.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/143
Důležitá je aktivní účast malých a středních podniků a jiných malých subjektů, neboť hrají
významnou úlohu při prosazování inovací. Jsou důležité při rozvoji a udržování nových vizí
v oblasti informačních a komunikačních technologií a jejich aplikací a při jejich převádění na
obchodní aktiva.
Činnosti
• Technologické pilíře IKT:
–        Nanoelektronika, fotonika a integrované mikrosystémy a nanosystémy: procesy, zařízení,
         technologie a metodiky pro navrhování a zkoušení za účelem zlepšení rozměrů, hustoty,
         výkonu, energetické účinnosti, zpracování a hospodárnosti součástí, systémů na čipu
         (systems-on-a-chip), systémů v souboru (systems-in-a-package) a integrovaných systémů;
         základní fotonické součásti pro širokou řadu aplikací včetně ultrarychlých součástí;
         radiofrekvenční systémy; vysoce výkonné systémy ukládání dat s vysokou hustotou; řešení
         v oblasti velmi rozměrných či vysoce integrovaných zobrazovacích panelů; snímání,
         ovládání, vizualizace a zařízení pro zobrazování; vysoce úsporné systémy elektrického
         napájení, výkonové komponenty, alternativní zdroje/zásobníky energie; heterogenní
         technologie/systémy integrace; inteligentní systémy; multifunkční integrované
         mikrosystémy, nanosystémy, biosystémy a informační systémy; rozměrná elektronika;
         integrace v různých materiálech/objektech; propojení s živými organismy; (samostatné)
         seskupování molekul nebo atomů do stabilních struktur.
 ---pagebreak--- L 400/144         CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
–         Všudypřítomné komunikační sítě s neomezenou kapacitou: nákladově efektivní,
          rekonfigurovatelné a flexibilní mobilní a širokopásmové síťové technologie, systémy
          a architektury, včetně pozemních a satelitních sítí a optického přepojování a dalších
          technologií pro vysokorychlostní ucelenou propojitelnost; konvergence různých pevných,
          mobilních, bezdrátových a širokopásmových sítí a služeb, a to jak v osobní oblasti, tak v
          oblastech regionálních a celosvětových; interoperabilita drátových a bezdrátových
          komunikačních služeb a aplikací, řízení zdrojů propojených sítí, přizpůsobivost služeb;
          ucelené síťové propojení ad-hoc inteligentních multimediálních přístrojů, čidel a
          mikročipů.
–         Vestavěné systémy, výpočetní technika a kontrola: výkonnější, bezpečné, distribuované,
          spolehlivé a účinné systémy hardwaru/softwaru, které vnímají své okolí, řídí je a jsou
          schopné se mu přizpůsobit a současně co nejlépe využívají zdroje; metody a nástroje pro
          modelování, analýzu, navrhování, vytváření a validaci systémů za účelem zvládání
          složitosti; otevřené sestavovatelné architektury a platformy s neomezenými rozměry,
          middleware a distribuované operační systémy umožňující skutečně bezešvé inteligentní
          okolní prostředí podporující spolupráci v oblasti snímání, ovládání, počítačového
          zpracování, komunikace, uskladnění a dodávky služeb; počítačové architektury obsahující
          heterogenní, síťově propojené a rekonfigurovatelné prvky včetně kompilací, programování
          a podpory během chodu, vysoce výkonné systémy a služby; kontrola rozměrných,
          distribuovaných a nestálých systémů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                           L 400/145
–        Software, technologie grid computing, bezpečnost a spolehlivost: technologie, nástroje a
         metody pro dynamický a důvěryhodný software, architektury a systémy middleware, které
         podporují služby založené na znalostech včetně jejich poskytování coby veřejných služeb;
         na služby zaměřené, interoperabilní infrastruktury neomezených rozměrů, souřadnicová
         virtualizace zdrojů, včetně platforem specifických pro dané domény, síťové operační
         systémy; otevřený software; platformy otevřených norem a přístupy založené na spolupráci
         pro rozvoj a validaci softwaru, služeb a systémů; kompoziční nástroje včetně
         programovacích jazyků; zvládání mimořádného chování složitých systémů; zlepšení
         spolehlivosti a odolnosti rozměrných, distribuovaných a nesouvisle propojených systémů a
         služeb; bezpečné a důvěryhodné systémy a služby, včetně kontroly a ověřování přístupu,
         při nichž je zohledněno soukromí, dynamické politiky v oblasti bezpečnosti a důvěry,
         spolehlivé a důvěryhodné metamodely.
–        Znalostní a kognitivní systémy a systémy se schopností učit se: metody a techniky na
         získávání, vytváření a výklad, předkládání a personalizaci, navigaci a vyhledávání, sdílení
         a poskytování vědomostí, přičemž budou uznávány sémantické vztahy v daném kontextu
         pro využití lidmi i stroji; umělé systémy, které vnímají, interpretují a vyhodnocují
         informace a které mohou spolupracovat, samostatně jednat a učit se; teorie a experimenty,
         které překračují postupný pokrok vycházející z pochopení přirozeného poznávání, zejména
         učení se a paměti, také po účely rozvíjejících se systémů pro lidské vzdělávání.
 ---pagebreak--- L 400/146         CS                     Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
–         Simulace, vizualizace, interakce a smíšená realita: nástroje pro modelování, simulaci,
          vizualizaci, interakci, virtuální, umocněnou a smíšenou realitu a pro jejich integraci do
          ucelených prostředí; nástroje pro inovační návrhy a pro tvořivost v oblasti výrobků, služeb
          a digitálních audiovizuálních médií; přirozenější, intuitivní a snadno použitelná rozhraní a
          nové způsoby interakce s technologiemi, stroji, zařízením a jinými lidskými výtvory;
          jazyková technologie včetně vícejazyčných a automatických překladatelských strojových
          systémů.
–         Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů (matematika a
          fyzika, materiály, biotechnologie, vědy o živé přírodě, chemie, kognitivní a sociální vědy,
          humanitní vědy atd.) jsou součástí celého tématu IKT. Díky nim dochází k průlomům,
          které vedou k inovacím v IKT a ke zcela novým odvětvím průmyslu a služeb. Sahají od
          miniaturizace zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými
          organismy (např. nové součásti IKT a počítačové systémy založené na syntetických
          biomolekulárních strukturách) k novým výpočetním a komunikačním vědám inspirovaným
          živým světem, k plně ekologickým zařízením IKT inspirovaným přírodními systémy
          a k modelování a simulaci živého světa (například simulace lidské fyziologie na různých
          biologických úrovních).
• Integrace technologií:
–         Osobní prostředí: integrace multimodálních rozhraní, techniky snímání a mikrosystémy,
          osobní komunikační a výpočetní zařízení, systémy IKT vestavěné do osobních doplňků,
          systémy začleněné do oděvu a implantáty a jejich napojení na služby a zdroje, důraz na
          integraci všech stránek lidské existence a identity.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/147
–        Domácí prostředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc v domácím prostředí, v
         budovách a veřejných prostorách; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení
         s ohledem na nákladovou efektivnost, dostupnost, využitelnost a bezpečnost; nové služby a
         nové formy interaktivního digitálního obsahu a služeb, včetně zábavy; přístup
         k informacím a řízení znalostí.
–        Robotické systémy: pružné a spolehlivé robotické systémy fungující v lidském a
         nestrukturovaném prostředí a spolupracující s lidmi; síťově propojení a spolupracující
         roboti; miniaturní roboti; humanoidní technologie; modulární navrhování a modelování
         integrovaných robotických systémů.
–        Inteligentní infrastruktury: nástroje IKT, jejichž používání zvyšuje účinnost kritických
         infrastruktur, usnadňuje jejich používání, přizpůsobování a údržbu, zvyšuje jejich odolnost
         při provozu a odolnost proti poruchám; nástroje pro integraci údajů; IKT pro systémové
         posouzení rizik, včasné varování a automatické poplachy, podporu plánování a
         rozhodování.
• Výzkum aplikací:
–        IKT umožňující čelit společenským výzvám: zajistit, aby všichni evropští občané mohli
         mít z produktů a služeb IKT co největší prospěch, zvýšit inkluzivnost, bezešvý přístup a
         interaktivitu služeb ve veřejném zájmu a posílit úlohu inovací v odvětví veřejných služeb,
         zlepšit jejich účinnost a efektivitu.
 ---pagebreak--- L 400/148         CS                      Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
–         v oblasti zdraví: osobní nenápadné systémy, které umožňují občanům kontrolovat svou
          tělesnou a duševní pohodu, například nositelná a implantovatelná monitorovací zařízení a
          autonomní systémy na podporu zdraví; vznikající systémy, jako je molekulární
          zobrazování pro zlepšenou prevenci a individualizované lékařství; získávání nových
          znalostí v oblasti zdraví, jejich řízení a využívání v klinické praxi; modelování a simulace
          funkcí jednotlivých orgánů; mikrorobotická a nanorobotická zařízení pro minimálně
          invazivní chirurgické a terapeutické aplikace;
–         v oblasti veřejné moci na všech úrovních: využívání IKT v mezioborovém přístupu ve
          veřejné správě v kombinaci s organizačními změnami a novými dovednostmi s cílem
          poskytovat všem inovativní a na občany zaměřené služby; pokročilý výzkum založený na
          IKT a řešení, jež mají zlepšit demokratické a participační procesy a výkon a kvalitu
          v odvětví veřejných služeb, interakci s jednotlivými správami a vládami a mezi nimi a
          podporu zákonodárných procesů a procesů tvorby politiky na všech úrovních demokracie;
–         v oblasti začleňování: posílit jednotlivce a jejich skupiny a zlepšit rovnocennou účast všech
          občanů v informační společnosti a současně bránit vzniku digitálních propastí v důsledku
          zdravotního postižení, nízké kvalifikace, chudoby, zeměpisné izolace, kultury, pohlaví či
          věku, mimo jiné podporou asistivní technologie, podporou nezávislého života, zvyšováním
          dovedností v oblasti elektronické komunikace a rozvojem produktů a služeb
          projektovaných pro všechny;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/149
–        v oblasti mobility: integrované bezpečnostní systémy ve vozidlech využívající IKT a
         založené na otevřených, bezpečných a spolehlivých architekturách a rozhraních;
         interoperabilní systémy založené na spolupráci pro účinnou, bezpečnou a ekologickou
         dopravu, založené na komunikaci mezi vozidly a s dopravní infrastrukturou a integrující
         přesné a odolné technologie pro určení pozice a navigaci; personalizované infomobilní a
         multimodální služby zohledňující polohu uživatele, včetně inteligentních řešení služeb
         v cestovních ruchu;
–        na podporu životního prostředí, řízení rizik a udržitelného rozvoje: řízení rizik a
         mimořádných případů; sítě inteligentních čidel na zlepšení předvídání ohrožení, řízení
         přírodních zdrojů včetně systémů na snížení množství znečišťujících látek; zvýšení
         energetické účinnosti; řízení lidské odezvy na environmentální tlaky a zachování
         biologické rozmanitosti; poplašné systémy a včasná a spolehlivá komunikace zajišťující
         veřejnou bezpečnost; asistivní technologie a podpůrné systémy pro fungování
         v nepříznivých, nebezpečných či riskantních podmínkách; ekologicky účinná a udržitelná
         výroba IKT včetně elektroniky; pokročilá správa údajů a informací pro monitorování
         v oblasti životního prostředí a pro posouzení rizik, přispívajících k INSPIRE; GMES a
         GEOSS.
–        IKT pro obsah, tvořivost a osobní rozvoj:
          • nové formy interaktivního, nelineárního a samostatně přizpůsobivého obsahu, včetně
            zábavy a pro účely designu; tvořivost a obohacená uživatelská zkušenost; úprava
            obsahu na úrovni všech médií podle požadavků zákazníka a dodávka tohoto obsahu;
            kombinace produkce a řízení celodigitálního obsahu se vznikajícími sémantickými
            technologiemi; užívání zaměřené na uživatele, přístup k obsahu a jeho tvorba,
 ---pagebreak--- L 400/150        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
          • technologicky podporované systémy, nástroje a služby v oblasti vzdělávání,
            přizpůsobené jednotlivým učícím se osobám v různých souvislostech; záležitosti
            související s lidským vzdělávacím procesem, včetně pedagogických teorií, je-li tento
            proces zprostředkováván pomocí IKT; zlepšení lidských schopností aktivně se učit; –
          • inteligentní služby pro přístup ke kulturnímu dědictví v digitální podobě; přístup k
            vědeckým zdrojům a jejich využívání; nástroje, které různým společenstvím umožní
            vytvářet novou kulturní paměť založenou na živém dědictví; metody a nástroje pro
            uchovávání digitálního obsahu; umožňovat využívání digitálních objektů budoucími
            uživateli při současném zachování autentičnosti a integrity původního výtvoru a
            kontextu používání.
–         IKT pro podniky a průmysl:
          • dynamické a síťově orientované podnikové systémy, včetně jejich sledování v reálném
            čase, pro tvorbu a dodávání produktů a služeb; decentralizovaná kontrola a řízení
            inteligentních pomůcek; digitální podnikové ekosystémy, zejména softwarová řešení
            (založená rovněž na síti rovnocenných center), která lze přizpůsobit potřebám malých a
            středně velkých organizací; služby založené na spolupráci za účelem distribuovaných
            pracovních prostorů zohledňujících okolnosti; intenzivnější členství ve skupinách,
            řízení skupin a sdílení podpory, sdílení znalostí a interaktivní služby;
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         L 400/151
          • výroba, včetně tradičních průmyslových odvětví: síťově propojené inteligentní kontroly
            pro vysoce přesnou výrobu a nízkonákladové využívání; bezdrátová automatizace a
            logistika pro rychlé přizpůsobení výrobních podniků; integrovaná prostředí pro
            modelování, simulaci, optimalizaci, prezentaci a virtuální produkci; výrobní technologie
            pro miniaturizované systémy IKT a pro systémy propojené s různými druhy materiálů a
            objektů.
–        IKT pro posílení důvěry:
          • nástroje podporující důvěryhodnost IKT a jejich aplikací; vícenásobné a sjednocené
            systémy správy identity; ověřovací a schvalovací techniky; systémy splňující požadavky
            na soukromí vyplývající z nového technologického rozvoje; správa práv a majetku;
            ochrana proti internetovým hrozbám, v koordinaci s ostatními tématy, zejména s
            tématem „Bezpečnost“.
Mezinárodní spolupráce
V rámci tématu IKT bude podporována mezinárodní spolupráce pro řešení záležitostí společného
zájmu zaměřených na interoperabilní řešení se strategickými partnery, která jsou pro všechny strany
vysoce přínosná, a pro přispění k šíření informační společnosti v transformujících se ekonomikách a
v rozvojových zemích. Pro země či regiony, s nimiž Evropa potřebuje spolupracovat, budou určeny
zvláštní akce, a to se zvláštním důrazem na spolupráci s transformujícími se ekonomikami a
rozvojovými a sousedními zeměmi.
 ---pagebreak--- L 400/152        CS                     Úřední věstník Evropské unie                       30.12.2006
Příspěvek bude společně s tématem 1 „zdraví“ zpřístupněn mezinárodní Organizaci pro program
pro hraniční vědy o člověku (HFSP) na podporu mezioborového výzkumu a nové spolupráce vědců
z různých oblastí a na to, aby státy, které nejsou členy skupiny G8, mohly programu plně využívat.
Činnosti v rámci tohoto tématu podporují režim inteligentních výrobních systémů (IMS), který
umožňuje spolupráci v oblasti VTR ve členských regionech1 tohoto režimu.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Činnosti v oblasti budoucích a vznikajících technologií budou přitahovat a podněcovat
mezioborový výzkum na vynikající odborné úrovni ve vznikajících oblastech výzkumu
souvisejícího s IKT. Tyto činnosti budou zahrnovat: výzkum nových miniaturizačních a
výpočetních hranic včetně například využívání kvantových účinků; využívání složitosti síťově
spojených výpočetních a komunikačních systémů včetně softwaru; zkoumání nových konceptů a
experimenty s inteligentními systémy pro nové personalizované produkty a služby.
Výzkum, který je zaměřen na lepší chápání vývojových tendencí a dopadů IKT na společnost
a hospodářství, může zahrnovat například: dopady IKT na produktivitu, zaměstnanost, dovednosti a
mzdy; IKT jako hnací sílu pro inovace ve veřejných a obchodních službách; překážky rozšíření a
urychlení inovací a využívání IKT; nové modely pro komerční využití a širokou škálu využití, a to
v koordinaci s dalšími tématy, v nichž IKT hrají důležitou roli při změně přístupu k výrobě a
službám; použitelnost, prospěšnost a přijatelnost řešení založených na IKT; soukromí, bezpečnost a
důvěryhodnost infrastruktur IKT; etické otázky rozvoje IKT; spojitosti s právním, regulačním a
řídícím rámcem souvisejícím s IKT; analýzy podpory IKT pro politiky EU a dopadu IKT na
politiky Společenství.
1
        Je uzavřena dohoda o vědeckotechnické spolupráci v oblastech IMS mezi Evropským
        společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou, Koreou a
        státy ESVO Norskem a Švýcarskem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                       L 400/153
4.      Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie
Cíl
Zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a vytvořit znalosti pro zajištění jeho
transformace z průmyslu založeného na zdrojích na průmysl založený na znalostech, a to
vytvářením skokových změn znalostí a zaváděním rozhodujících poznatků pro nová uplatnění na
rozhraní různých technologií a oborů. To bude přínosem jak pro nová, technologicky vyspělá
průmyslová odvětví, tak i pro tradiční průmyslová odvětví s vyšší přidanou hodnotou založená na
znalostech, se zvláštním zaměřením na náležité šíření výsledků VTR k malým a středním
podnikům. Tyto činnosti směřují v první řadě k technologiím, které ovlivní všechna průmyslová
odvětví a mnoho dalších témat sedmého rámcového programu.
Přístup
Aby se posílila konkurenceschopnost evropského průmyslu, je třeba radikálních inovací. Evropský
průmysl musí zaměřit své schopnosti na produkty, související procesy a technologie s vysokou
přidanou hodnotou, aby byly splněny požadavky zákazníků, jakož i očekávání v oblasti životního
prostředí, zdraví a společnosti. Pro řešení těchto ambiciózních výzev je výzkum velice důležitý.
Konkurenceschopnost průmyslu budoucnosti bude z velké míry záviset na nanotechnologiích
a jejich využití. VTR v oblasti nanověd a nanotechnologií, kterým se věnuje několik oblastí, může
urychlit transformaci evropského průmyslu. V oblastech jako nanovědy, nanotechnologie, materiály
a výrobní technologie je obecně uznáváno vedoucí postavení EU, které je nutno posílit, aby byla
pozice EU ve vysoce konkurenčním celosvětovém globálním kontextu zajištěna a zlepšena.
Konkurenceschopnost vyspělejších průmyslových odvětví z velké části závisí také na jejich
schopnosti integrovat nové technologie.
 ---pagebreak--- L 400/154        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Klíčovým prvkem tohoto tématu je účinná integrace nanotechnologie, věd o materiálech,
projektování a nových výrobních metod, aby bylo dosaženo průmyslové přeměny, aby se
maximalizovaly dopady této přeměny a současně se podpořila udržitelná výroba a spotřeba. V
tomto ohledu jsou materiály s novými vlastnostmi důležité zejména pro budoucí
konkurenceschopnost evropského průmyslu a jsou základem pro technologický pokrok v mnoha
oblastech. Téma bude podporovat průmyslové činnosti, které jsou prováděny v součinnosti s jinými
tématy. Budou podporovány aplikace ve všech odvětvích a oblastech, a to včetně věd o materiálech
a technologií, vysoce výkonných výrobních a zpracovatelských technologií, nanobiotechnologie a
nanoelektroniky.
Z hlediska střednědobého přístupu jde o zaměření se na sblížení znalostí a dovedností, které jsou
získávány z různých oborů využívajících vědecké a technologické synergie zaměřené na aplikace.
Dlouhodobě se téma zaměří na využití ohromného potenciálu nanověd a nanotechnologií pro
vytvoření skutečného znalostního průmyslu a hospodářství. V obou případech bude nezbytné zajistit
přijetí vytvořených znalostí pomocí účinného šíření a využívání výsledků.
Bude zajištěn velký přínos ke splnění potřeb průmyslu a k doplňujícím se aspektům, a to
prostřednictvím iniciativ a financovaných projektů, zejména činnostmi, jakými jsou evropské
technologické platformy (např. potenciální oblasti udržitelné chemie, energetiky, nového
zpracování, výroby elektrické energie, průmyslové bezpečnosti, nanolékařství, ocelářství, textilu,
keramiky, odvětví souvisejícího s lesnictvím atd.) a možnou podporou společných technologických
iniciativ.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                          L 400/155
Téma je obzvlášť důležité pro malé a střední podniky vzhledem k jejich potřebám a úloze při
rozvíjení a využívání technologií. Mezi významné oblasti patří: nanonástroje, nanopřístroje
a nanozařízení, jakož i systémy v letectví a kosmonautice (vzhledem k malým a středním podnikům
v těchto odvětvích, které se vyznačují vysokým růstem a které jsou založeny na znalostech);
technické textilní látky včetně jejich povrchu (typické tradiční odvětví procházející rychlou
přeměnou, která ovlivňuje mnoho malých a středních podniků); strojírenská průmyslová odvětví
(např. obráběcí stroje - zde zastávají evropské malé a střední podniky vedoucí postavení ve světě);
chemické látky s vysokou přidanou hodnotou, jakož i další odvětví zahrnující mnoho malých a
středních podniků, pro něž bude zavedení nových obchodních modelů, materiálů a produktů
přínosné.
Prostřednictvím programů ERA-NET a ERA-NET PLUS se budou provádět zvláštní akce na
koordinaci programů a společných činností uskutečňovaných na celostátní a regionální úrovni, aby
se podpořila soudržnost výzkumných programů a posílilo kritické množství a součinnost v rámci
evropských technologických platforem. Pro průmyslový výzkum bude rovněž přínosná koordinace
činností v oblastech jako metrologie, toxikologie, normy a nomenklatura.
Činnosti
• Nanovědy, nanotechnologie
Cílem je vytvářet materiály a systémy s předem definovanými vlastnostmi a chováním, založené
na rozsáhlých poznatcích a zkušenostech s hmotou v oblasti nanorozměrů. To povede k nové
generaci konkurenceschopných produktů a služeb s vysokou přidanou hodnotou a lepším výkonem
napříč celou řadou aplikací a současně se na minimum sníží potenciální nepříznivé dopady na
životní prostředí a zdraví. Bude prosazována mezioborovost a integrace teoretických a
experimentálních přístupů.
 ---pagebreak--- L 400/156         CS                  Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
Bude kladen důraz na:
–         nové poznatky o interakci atomů, molekul a o jejich seskupování s přirozenými i umělými
          entitami;
–         uskutečňování nanostruktur, systémů nebo materiálů využívajících tyto poznatky;
–         činnosti zaměřené na porozumění přirozeným procesům v nanorozměrech nebo na jejich
          napodobování;
–         procesy pro nanovýrobu, funkcionalizaci povrchů, tenké vrstvy, samoorganizační
          vlastnosti;
–         metody a procesy pro měření a charakterizaci.
Výzkum se rovněž zaměří na související nástroje, přístroje, pilotní linky a demonstrační činnosti
nutné pro zcela nové přístupy k výrobě založené na nanotechnologii v nejslibnějších průmyslových
odvětvích.
Navíc se budou činnosti soustředit na související výzvy a na společenské souvislosti a přijetí
nanotechnologií. To bude zahrnovat výzkum všech aspektů posouzení rizik (např. nanotoxikologie
a nanoekotoxikoloie), jakož i bezpečnosti, nomenklatury, metrologie a norem, které jsou při
vytváření podmínek pro průmyslové aplikace stále důležitější. Mohou být též zahájeny zvláštní
akce na zřízení specializovaných středisek pro poznatky a odborné znalosti, jakož i kontaktního
místa pro provádění integrovaného a odpovědného přístupu Komise k nanotechnologii, jak je
vymezen v akčním plánu1.
1
        Sdělení Komise, Nanovědy a nanotechnolgie: akční plán pro Evropu na roky 2005-2009 -
        KOM(2005) 243.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                         L 400/157
• Materiály
Pro průmyslovou konkurenceschopnost a udržitelný rozvoj jsou stále důležitější nové zdokonalené
materiály a povrchy vycházející z vyššího objemu znalostí, s novými funkcemi a zlepšeným
výkonem. V souladu s novými modely zpracovatelského průmyslu jsou samotné materiály, spíše
než zpracovatelské fáze, prvním krokem ke zvýšení hodnoty produktů a jejich výkonu.
Výzkum se zaměří na vývoj nových multifunkčních povrchů a materiálů, které budou vycházet
ze znalostí, s přizpůsobenými vlastnostmi a předvídatelným výkonem pro nové produkty a procesy,
jakož i pro jejich opravu. Důraz bude kladen na vysoký výkon multifunkčních materiálů se širokou
škálou aplikací.
To vyžaduje kontrolu základních vlastností a výkonu, zpracování a výroby a je také třeba zohlednit
možné dopady na zdraví a životní prostředí během celého jejich životního cyklu. Důraz bude kladen
na nové zdokonalené materiály a systémy získané využitím potenciálu nanotechnologií
a biotechnologií nebo „učením se od přírody“, zejména na vysoce výkonné nanomateriály,
biomateriály, hybridní materiály a umělé materiály s elektromagentickými vlastnostmi, které se
nevyskytují v přírodě.
 ---pagebreak--- L 400/158         CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
Bude podporován víceoborový přístup zahrnující chemii, fyziku, inženýrské vědy včetně
počítačového modelování a ve stále větší míře také biologické vědy. Pro lepší pochopení
materiálních jevů, zejména vztahů mezi strukturou a vlastnostmi v různých měřítkách, je rovněž
důležité určování vlastností materiálů, jejich navrhování, struktura a simulace; pro lepší posuzování
materiálů a jejich spolehlivost, včetně odolnosti vůči stárnutí, a rozšíření konceptu virtuálních
materiálů na navrhování materiálů. Bude podporována integrace nanoúrovní, molekulárních úrovní
a makroúrovní v chemických a materiálových technologiích, aby byly vyvinuty nové koncepty a
procesy, např. při katalýze, a procesy intenzifikace a optimalizace. Rovněž budou řešeny otázky
spojené s výrobním procesem a rozšiřováním a industrializací nových materiálů.
• Nová výroba
Nový přístup k výrobě je vyžadován pro transformaci průmyslového odvětví EU z odvětví
založeného na využívání zdrojů na udržitelné znalostní průmyslové prostředí a bude záviset
na zaujetí zcela nových postojů k nepřetržitému získávání, šíření, ochraně a financování nových
znalostí a jejich uplatňování a také k udržitelným modelům výroby a spotřeby. To zahrnuje také
vytváření správných podmínek pro průmysl, aby se mohl zabývat neustálými inovacemi
(v průmyslových činnostech a výrobních systémech, včetně navrhování, konstrukce, zařízení
a služeb) a pro rozvoj generických výrobních „aktiv“ (technologie, organizace a výrobní zařízení,
jakož i lidské zdroje) a současně plnit bezpečnostní požadavky a požadavky s ohledem na životní
prostředí.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                        L 400/159
Činnosti budou zaměřeny na:
–        rozvoj a validaci nových průmyslových modelů a strategií pokrývajících veškeré aspekty
         životního cyklu výrobků a procesů;
–        přizpůsobivé výrobní systémy, které překračují stávající omezení procesů a umožňují
         využívat nové výrobní a zpracovatelské metody;
–        síťově propojenou výrobu na rozvoj nástrojů a metod pro operace na celosvětové úrovni,
         které jsou založeny na spolupráci a mají přidanou hodnotu;
–        nástroje pro rychlý přenos a integraci nových technologií do návrhů a fungování výrobních
         procesů;
–        využívání víceoborových výzkumných sítí a konvergence nanotechnologií,
         mikrotechnologií, biotechnologií, geotechnologií, informačních, optických a kognitivních
         technologií pro rozvoj nových hybridních technologií, výrobků a strojírenských konceptů
         s přidanou hodnotou a možnosti nových průmyslových odvětví.
Zvláštní pozornost by měla být věnována prosazování činností, které podporují přizpůsobení se a
integraci malých a středních podniků v souvislosti s novými potřebami zásobovacího řetězce, jakož
i podněcování vytváření malých a středních podniků založených na vyspělých technologiích.
 ---pagebreak--- L 400/160        CS                      Úřední věstník Evropské unie                      30.12.2006
• Integrace technologií pro průmyslové využití
Integrace znalostí a technologií ve třech výše uvedených oblastech výzkumu je základním
předpokladem pro urychlení transformace evropského průmyslu a hospodářství a současně pro
přijetí bezpečného, sociálně zodpovědného a udržitelného přístupu.
Výzkum se zaměří na nové aplikace a nová zásadní řešení reagující na hlavní výzvy a také na
potřeby VTR, včetně těch, které jsou vymezeny různými evropskými technologickými platformami.
Integrace nových znalostí z oblasti nanotechnologií, materiálových technologií a výrobních
technologií bude podporována v odvětvových a víceodvětvových aplikacích, jako jsou oblasti
zdraví, potravin, konstrukce a výstavby včetně kulturního dědictví, leteckého a kosmického
průmyslu, dopravy, energetiky, chemie, životního prostředí, informací a komunikace, textilních,
oděvních a obuvních výrobků, dřevozpracujícího průmyslu, ocelářství, strojního a chemického
inženýrství, jakož i v oblasti týkající se generických otázek průmyslové bezpečnosti a měření a
provádění zkoušek.
Mezinárodní spolupráce
Rostoucí mezinárodní rozměr průmyslového výzkumu vyžaduje dobře koordinovaný přístup k práci
se třetími zeměmi. Proto bude pro toto téma důležitá mezinárodní spolupráce.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                         L 400/161
Zvláštní akce mohou zahrnovat: činnosti s průmyslově vyspělými zeměmi a se zeměmi, které
podepsaly dohodu o vědeckotechnické spolupráci v oblastech spadajících pod toto téma; zvláštní
iniciativy s transformujícími se ekonomikami a rozvojovými zeměmi pro zabezpečení jejich
přístupu k poznatkům; dialog s hlavními zeměmi o kodexu chování pro zodpovědný a bezpečný
rozvoj nanotechnologie a režim inteligentních výrobních systémů (IMS), který umožňuje spolupráci
v oblasti VTR v členských regionech1 tohoto režimu. Budou podporovány iniciativy na koordinaci
a výměnu údajů z výzkumu (např. otázky environmentální a zdravotní bezpečnosti u
nanotechnologií), které připravují cestu k tomu, aby tvůrci politik v celém světě společně
porozuměli regulačním potřebám.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum vznikajících potřeb bude prováděn zejména s cílem rozvinout a konsolidovat evropské
schopnosti v konkrétních vznikajících a mezioborových oblastech výzkumu s velkým potenciálem
pro budoucnost. Jakékoli nepředvídané politické potřeby budou řešeny pružně a mohou souviset
například s normalizací, podporou bezpečné transformace na průmysl založený na znalostech nebo
s potenciálními environmentálními a zdravotními dopady spojenými s nanotechnologiemi.
1
        Je sjednána dohoda o vědeckotechnické spolupráci v oblastech IMS mezi Evropským
        společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou, Koreou
        a státy ESVO Norskem a Švýcarskem.
 ---pagebreak--- L 400/162         CS                  Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
5.      Energetika
Cíl
Přetvoření stávajícího energetického systému na systém, který je udržitelnější, méně závislý na
dovážených palivech a založený na různorodých zdrojích energie, zejména obnovitelných zdrojích,
nosičích energie a neznečišťujících zdrojích; posílení energetické účinnosti, včetně racionalizace
spotřeby a skladování energie; řešení naléhavých výzev týkajících se bezpečnosti dodávek a změny
klimatu, a to při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropského průmyslu.
Přístup
Současné odhady v EU a v celosvětovém měřítku ukazují, že většina hlavních energetických
ukazatelů (např. spotřeba energie, závislost na fosilních palivech, skutečnost, že konvenční zásoby
ropy a zemního plynu jsou omezené, závislost na dovozu, emise CO2, ceny energie) se odklání od
udržitelného a spolehlivého energetického systému. Energetický výzkum usnadní obrat těchto
vývojových tendencí a nastolí rovnováhu mezi zvyšující se hospodárností, dostupností, přijatelností
a bezpečností stávajících technologií a zdroji energie a současně se zaměří na dlouhodobou změnu
způsobu, jakým se v Evropě vyrábí a spotřebovává energie. Energetický výzkum bude tudíž přímo
přispívat k úspěchu politiky Společenství a zejména k dosažení současných i budoucích cílů EU v
oblasti energetiky a snižování emisí skleníkových plynů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         L 400/163
Na základě rozsáhlého technologického portfolia a v souladu se závěry zelené knihy z roku 2000
nazvané „Směrem k evropské strategii pro zajištění zásobování energií“1, zelené knihy z roku 2005
o energetické účinnosti2 a zelené knihy z roku 2006 o evropské strategii pro udržitelnou,
konkurenceschopnou a bezpečnou energii3 se výzkum zaměří na určení a vývoj nákladově
efektivních technologií pro udržitelnější evropské energetické hospodářství (a také celosvětové),
založené na cenově přijatelných nákladech energie pro naše občany a průmysl, a umožní tak
evropskému průmyslu úspěšně konkurovat v celosvětovém měřítku. Činnosti se budou týkat všech
časových výhledů, a to jak zvlášť, tak i v kombinaci, a obsáhnou celý řetězec od základního a
aplikovaného výzkumu a technologického rozvoje až k rozsáhlým technologickým demonstracím a
budou podpořeny výzkumem zahrnujícím více oblastí a socioekonomickým výzkumem, které
potvrdí výsledky výzkumu a poskytnou odůvodněný základ pro politická rozhodnutí a rozvoj
tržního rámce.
Kdykoli to bude možné, použije se integrovaný přístup podněcující nezbytnou zpětnou vazbu a
spolupráci různých zúčastněných subjektů. Budou podporovány integrované akce, které zasahují či
využívají synergie různých oblastí výzkumu.
Vzhledem ke značné celosvětové konkurenci je důležitým cílem tohoto tématu posílení
konkurenceschopnosti evropského energetického odvětví, což evropskému průmyslu umožní udržet
a dále rozvíjet své celosvětové vedoucí postavení v oblasti technologií na výrobu energií a
energeticky účinných technologií a materiálů. To bude vyžadovat velké úsilí v oblasti výzkumu a
vývoje a mezinárodní spolupráci. Především malé a střední podniky jsou důležitými subjekty v
energetickém odvětví, hrají hlavní úlohu v energetickém řetězci a budou klíčovým prvkem
při podpoře inovací. Jejich intenzivní účast ve výzkumu a demonstracích je zásadní a bude aktivně
podporována.
1
        KOM(2002) 279, 29.11.2000.
2
        KOM(2005) 265.
3
        KOM(2006) 105.
 ---pagebreak--- L 400/164        CS                     Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Strategické výzkumné programy a strategie zavádění vytvořené evropskými technologickými
platformami jsou důležitým přínosem pro výzkumné priority v rámci tématu. Takové platformy
jsou založeny na vodíkových a palivových článcích a fotovoltaice a koncepce je rozšiřována také na
biopaliva, výrobu elektřiny s nulovými emisemi a budoucí sítě pro přenos elektřiny a na další
oblasti spojené s energetikou. Případně budou prováděny akce na posílení koordinace národních
programů.
Podstatné je zvýšit účinnost v celém energetickém systému, od zdroje k uživateli, a to představuje
základ celého tématu „Energetika“. Nejdůležitější částí tohoto tématu budou obnovitelné zdroje a
energetická účinnost u koncového uživatele, neboť je zřejmý jejich důležitý příspěvek k budoucím
udržitelným energetickým systémům. Zvláštní pozornost bude věnována podněcování výzkumu,
rozvoje a demonstrací a podpoře budování schopností v této oblasti. V tomto ohledu budou plně
využity součinnosti s programem Inteligentní energie - Evropa, který je součástí programu pro
konkurenceschopnost a inovace. Rovněž bude prozkoumán potenciál pro budoucí rozsáhlé
iniciativy integrující financování z různých zdrojů (např. společné technologické iniciativy).
Aby se posílilo šíření a využívání výstupů výzkumu, bude ve všech oblastech podporováno šíření
poznatků a přenos výsledků, a to také směrem k tvůrcům politiky.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/165
Činnosti
• Vodíkové a palivové články
Integrovaná strategie výzkumu a zavádění vypracovaná Evropskou technologickou platformou pro
vodíkové a palivové články poskytuje základ pro strategický integrovaný program pro dopravu,
stacionární i přenosné aplikace zaměřené na vytvoření pevného technologického základu pro
vytvoření konkurenceschopné dodávky palivových a vodíkových článků v EU a
konkurenceschopného odvětví pro jejich zařízení. Program bude zahrnovat: základní i aplikovaný
výzkum a technologický rozvoj; demonstrační projekty ve vhodném měřítku pro potvrzení výsledků
výzkumu a poskytnutí zpětné vazby pro další výzkum; průřezové a socioekonomické výzkumné
činnosti, včetně otázek infrastruktury, na podporu strategií řádné transformace a poskytnutí
odůvodněného základu pro politická rozhodnutí a pro rozvoj tržního rámce.
Průmyslový aplikovaný výzkum, demonstrace a průřezové činnosti v rámci programu by mohly být
prováděny prostřednictvím společné technologické iniciativy. Tato strategicky řízená a cílená akce
bude doplňována a úzce koordinována s rozvinutějším společným výzkumem, který je zaměřen na
dosažení průlomu v kritických materiálech, procesech a vznikajících technologiích.
 ---pagebreak--- L 400/166        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
• Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů
Výzkum, vývoj a demonstrace integrovaných technologií pro výrobu elektřiny z obnovitelných
zdrojů vhodných pro rozdílné regionální podmínky, kde lze stanovit dostatečný hospodářský
a technický potenciál, aby byly poskytnuty prostředky k výraznému zvýšení podílu výroby elektřiny
v EU z obnovitelných zdrojů. Výzkum by měl zvýšit celkovou účinnost konverze, nákladovou
efektivnost, měl by výrazně snížit náklady na výrobu elektřiny z domácích obnovitelných zdrojů
energie včetně biologicky rozložitelné části odpadů, zvýšit spolehlivost procesu a dále snižovat
dopad na životní prostředí a odstranit stávající překážky. Důraz bude kladen na fotovoltaiku, vítr a
biomasu, včetně kombinované výroby tepla a elektřiny. Dále se výzkum zaměří na využití plného
potenciálu dalších obnovitelných zdrojů energie: geotermální energie, solární termální energie,
energie oceánů (např. energie vlnění, energie přílivu a odlivu) a vodní energie.
• Výroba obnovitelných paliv
Výzkum, vývoj a demonstrace v oblasti zdokonalených systémů pro výrobu paliv a konverzních
technologií pro udržitelnou výrobu a zásobovací řetězce pevných, kapalných a plynných paliv z
biomasy (včetně biologicky rozložitelné části odpadů). Důraz by měl být kladen na nové druhy
biopaliv, zejména pro dopravu a elektřinu, a na nové způsoby výroby, skladování a distribuce
současných biopaliv, včetně integrované výroby energie a dalších produktů s vysokou přidanou
hodnotou v biorafineriích. Výzkum se zaměří na zvýšení energetické účinnosti a na posílení
integrace technologií a využívání vstupních surovin, aby byly zdroje uhlíku přímo prospěšné
spotřebitelům. Budou rovněž zahrnuty otázky logistiky vstupních surovin, přípravného výzkumu a
normalizace pro bezpečné a spolehlivé využívání v dopravě a ve stacionárních aplikacích. Pro
využití potenciálu pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů bude podporována biomasa,
obnovitelné zdroje elektrické energie a procesy využívající sluneční energii.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/167
• Obnovitelné zdroje pro ohřev a chlazení
Výzkum, vývoj a demonstrace souboru technologií a zařízení, včetně technologií skladování, pro
zvýšení potenciálu aktivního a pasivního ohřevu a chlazení z obnovitelných zdrojů energie s cílem
přispět k udržitelné energii. Cílem je dosáhnout výrazného snížení nákladů, zvýšit účinnost, dále
omezit dopady na životní prostředí a optimalizovat využívání technologií v rozdílných regionálních
podmínkách, kde lze stanovit dostatečný hospodářský a technický potenciál. Výzkum a
demonstrace by měly zahrnovat nové systémy a prvky pro průmyslové aplikace (včetně tepelného
odsolování mořské vody), zvláštní systémy vytápění a chlazení oblastí nebo prostor, integraci
budov a akumulaci energie.
• Technologie pro zachycování a skladování CO2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi
Fosilní paliva budou nadále nevyhnutelně tvořit výrazný podíl ve skladbě zdrojů energie během
následujících desetiletí. Aby byla tato skutečnost slučitelná se životním prostředím, zejména pokud
jde o změnu klimatu, je třeba výrazně snížit nepříznivé dopady používání fosilních paliv na životní
prostředí s cílem využívat vysoce účinnou a nákladově efektivní výrobu energie nebo parní energie
s téměř nulovými emisemi. Výzkum, vývoj a demonstrace účinných, nákladově efektivních a
spolehlivých technologií zachycování a skladování CO2, zejména uchovávání v podzemí, je klíčový
pro různé druhy geologických zásobníků CO2 a jejich cílem je snížení nákladů na zachycování a
skladování CO2 na méně než 20 eur za tunu při zachycování vyšším než 90 %, jakož i potvrzení
dlouhodobé stability, bezpečnosti a spolehlivosti skladování CO2.
 ---pagebreak--- L 400/168          CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
• Technologie čistého uhlí
Uhelné elektrárny zůstávají na celém světě hlavním způsobem výroby elektřiny, mají však značné
možnosti, pokud jde o zvyšování účinnosti a snižování emisí, zejména CO2. S cílem udržet
konkurenceschopnost a přispět k zachování zdrojů a k řízení emisí CO2, bude podporován výzkum,
vývoj a demonstrace technologií čisté přeměny uhlí a jiných pevných uhlovodíků, a to jak pro
existující, tak i pro budoucí elektrárny. Rovněž budou podporovány konverzní technologie, včetně
chemických procesů, vytvářející sekundární nosiče energie (včetně vodíku) a kapalná nebo plynná
paliva. To výrazně zvýší účinnost elektráren a jejich spolehlivost, omezí emise znečišťujících látek
na minimum a sníží celkové náklady, a to za různých provozních podmínek. Při úsilí o dosažení
výroby elektřiny s nulovými emisemi budou tyto činnosti spojeny s technologiemi zachycování a
skladování CO2 a s kombinovaným využitím biomasy a budou na ně připravovat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                           L 400/169
• Inteligentní energetické sítě
Pro usnadnění přechodu na udržitelnější energetický systém, je třeba rozsáhlého úsilí v oblastech
výzkumu a vývoje, aby se zvýšila účinnost, pružnost, bezpečnost, spolehlivost a kvalita evropských
elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí, zejména v rámci integrovanějšího evropského
trhu s energií. U elektroenergetických sítí budou cíle spočívající v přetváření současných
elektroenergetických rozvodných sítí na odolné a interaktivní (zákazníci/provozovatelé) sítě služeb,
v kontrole toků v reálném čase a v odstranění překážek rozsáhlého zavádění a účinné integrace
obnovitelných zdrojů energie a distribuované výroby (např. palivové články, mikroturbíny, pístové
motory) rovněž vyžadovat výzkum, vývoj a demonstrace klíčových technologií (např. inovačních
řešení v oblasti IKT, technologie skladování obnovitelných zdrojů energie, silnoproudé
elektrotechniky a supravodivých zařízení), včetně rozvoje nových nástrojů kontroly a spolehlivosti
elektroenergetických sítí. U plynárenských sítí je cílem demonstrovat inteligentnější a účinnější
procesy a systémy pro přepravu a distribuci plynu, včetně účinné integrace obnovitelných zdrojů
energie a využívání bioplynu v současných sítích.
 ---pagebreak--- L 400/170        CS                    Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
• Energetická účinnost a úspory energie
Rozsáhlý potenciál pro úspory konečné a primární spotřeby energie a zlepšování energetické
účinnosti1 se musí využít prostřednictvím výzkumu, optimalizace, ověřování a demonstrace nových
koncepcí, optimalizace ověřených a nových koncepcí a technologií u budov, služeb a průmyslu. To
zahrnuje kombinaci udržitelných strategií a technologií pro vyšší energetickou účinnost, využívání
obnovitelných zdrojů energie a kogeneraci a polygeneraci a integraci opatření a nástrojů na řízení
poptávky ve velkém měřítku v městech a obcích a demonstrace budov majících minimální dopad na
klima (ekologické budovy). Tyto rozsáhlé akce lze podporovat inovačním výzkumem a vývojem,
které budou řešit konkrétní prvky či technologie, např. polygeneraci a ekologické budovy (včetně
osvětlení). Hlavním cílem je optimalizovat energetický systém místních území, a to vyvážením
výrazného poklesu poptávky po energii co nejdostupnějšími a nejudržitelnějšími řešeními dodávky,
včetně využívání nových paliv ve zvláštních vozových parcích2.
• Znalosti pro vytváření energetické politiky
Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek
souvisejících s energetickými technologiemi. Činnosti budou zahrnovat vytváření databází a
scénářů pro rozšířenou EU a hodnocení dopadu energetické politiky a souvisejících politik na
bezpečnost dodávek, životní prostředí, společnost, konkurenceschopnost energetického průmyslu a
otázky veřejné přijatelnosti. Zvláštní význam má dopad technologického pokroku na politiky
Společenství. Činnosti budou zahrnovat vědeckou podporu pro rozvoj politiky.
1
        Jak je uznán v zelené knize o energetické účinnosti aneb Méně znamená více - KOM(2005)
        265 ze dne 22.6.2005.
2
        Vychází se ze zkušeností s iniciativami CONCERTO a CIVITAS podporovanými šestým
        rámcovým programem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                         L 400/171
Mezinárodní spolupráce
Vzhledem ke globální povaze výzev, hrozeb a příležitostí má mezinárodní spolupráce pro
energetický výzkum stále větší význam. Zvláštní akce budou podporovat strategicky důležité
mnohostranné iniciativy v oblasti spolupráce, např. Mezinárodní partnerství pro vodíkové
hospodářství (International Partnership for the Hydrogen Economy, IPHE), Fórum pro vedoucí
postavení v oblasti sekvestrace uhlíku (Carbon Sequestration Leadership Forum, CSLF) a
Johanesburská koalice pro obnovitelnou energii (Johannesburg Renewable Energy Coalition,
JREC). Budou podporovány další zvláštní akce, které se zabývají například otázkami
environmentálních dopadů energetických politik, vzájemnou provázaností dodávek energie,
transferem technologií a vytvářením schopností a do kterých budou zapojeny transformující se
ekonomiky s významnými energetickými potřebami.
Mezinárodní vědecká spolupráce v oblasti energetiky rovněž podpoří cíl energetické iniciativy EU
pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj (EUEI) zahájené na Světovém summitu o udržitelném
rozvoji (WSSD), a to zejména s cílem přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí
prostřednictvím poskytnutí spolehlivého a dostupného přístupu k udržitelné energii chudým lidem.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum vznikajících potřeb pomůže určit a prozkoumat nové vědecké a technologické příležitosti v
oblasti dodávek energie, využívání přeměny a udržitelnosti, které se často kombinují s jinými
oblastmi a obory, jako jsou biotechnologie, nové materiály a výrobní procesy. Nepředvídané
politické potřeby, které mohou vyžadovat rychlou reakci, zahrnují například vývojové tendence
mezinárodních akcí souvisejících se změnou klimatu a reakce na vážná narušení či nestálosti
v dodávce či ceně energie.
 ---pagebreak--- L 400/172         CS                   Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
6.        Životní prostředí (včetně změny klimatu)
Cíl
Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím prohlubování znalostí
o vzájemném působení klimatu, biosféry, ekosystémů a lidských činností a prostřednictvím vyvíjení
nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek.
Důraz bude kladen na předpovídání změny klimatu a změn ekosystémů, a to suchozemských
a oceánských, na nástroje a technologie ke sledování, prevenci, zmírňování environmentálních tlaků
a rizik a k přizpůsobení se jim, včetně zdravotních rizik, a na nástroje a technologie pro udržitelnost
přirozeného životního prostředí i prostředí vytvořeného člověkem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                           L 400/173
Přístup
Ochrana životního prostředí je důležitá pro kvalitu života současných i budoucích generací a také
pro hospodářský růst. Přirozené zdroje Země a umělé prostředí vytvořené člověkem jsou pod
tlakem v důsledku rostoucí populace, urbanizace, výstavby, neustálého rozšiřování zemědělství,
akvakultury a rybolovu, dopravních a energetických odvětví, využívání zemědělské půdy, jakož i
proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosvětovém měřítku, a proto musí
EU zajistit trvalý a udržitelný růst a současně snížit nepříznivé dopady na životní prostředí.
Spolupráce v rámci celé EU je motivována skutečností, že země, regiony i města čelí
environmentálním obtížím a že je vzhledem k rozsahu, působnosti a vysoké složitosti výzkumu
v oblasti životního prostředí nezbytně nutný kritický potenciál. Taková spolupráce usnadňuje také
společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj společných
ukazatelů, metod posuzování a koherentních systémů pro pozorování a předpovídání ve velkém
měřítku . Navíc je mezinárodní spolupráce nezbytná pro ucelení poznatků a podporu lepšího řízení
na celosvětové úrovni.
 ---pagebreak--- L 400/174         CS                     Úřední věstník Evropské unie                            30.12.2006
Výzkum v rámci tohoto tématu1 přispěje k provádění mezinárodních závazků EU a členských států,
např. Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, Kjótského a Montrealského protokolu, iniciativ
následujících po uzavření Kjótského protokolu, Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, Úmluvy
OSN o boji proti rozšiřování pouští, Stockholmské úmluvy o perzistentních organických
znečišťujících látkách a světového summitu o udržitelném rozvoji konaného v roce 2002, včetně
iniciativy EU pro vodu (a prosazování udržitelné výroby a spotřeby). Rovněž přispěje do
Mezivládního panelu pro změnu klimatu a iniciativy skupiny pro pozorování Země (GEO) a
zohlední posouzení ekosystémů na konci tisíciletí. Navíc bude podporovat výzkumné potřeby
plynoucí ze stávajících a vznikajících právních předpisů a politik Společenství (např. Natura 2000,
Reach), z provádění šestého akčního programu pro životní prostředí, souvisejících tematických
strategií (např. strategie týkající se moře, půdy) a z dalších vznikajících strategií (např. strategie pro
rtuť) a z akčních plánů pro evironmentální technologie, životní prostředí a zdraví.
Podpora inovačních environmentálních technologií přispěje k dosažení udržitelného využívání
zdrojů, ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí a k ochraně ekosystémů a prostředí
vytvořeného člověkem. Výzkum rovněž přispěje k technologickému rozvoji, který zlepší tržní
postavení evropských podniků, zejména malých a středních podniků, v oblastech jako například
environmentální technologie. Evropské technologické platformy, například platformy pro
zásobování vodou a asanaci vod, udržitelnou chemii, výstavbu a lesnictví, potvrzují potřebu
opatření na úrovni EU, přičemž v rámci níže uvedených činností bude podporováno provádění
náležitých částí jejich výzkumných plánů.
1
        Doplňujícím výzkumem souvisejícím s výrobou a využíváním biologických zdrojů se
        zabývá téma „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                       L 400/175
Koordinace národních programů bude posílena rozšířením a prohloubením působnosti stávajících
projektů ERA-NET v oblasti environmentálního výzkumu1.
Zvláštní důraz bude kladen na posílení šíření výstupů výzkumu Společenství – také prostřednictvím
využívání součinností s doplňkovými nástroji financování na úrovni Společenství a členských států
– a na podněcování jejich přijetí náležitými konečnými uživateli, zejména se zaměřením na tvůrce
politik.
Případně budou v rámci činností uvedených níže rozvíjeny integrované koncepty, nástroje a
strategie řízení. Bude zajištěna koordinace s průřezovými otázkami2. V případě potřeby zohlední
činnosti socioekonomické aspekty politik a technologií.
1
         To by mohlo zahrnovat společné provádění programů výzkumu v Baltském moři a nových
         projektů ERA-NET.
2
         Pokud jde o environmentální technologie, je koordinace s programem pro
         konkurenceschopnost a inovaci zvláště důležitá.
 ---pagebreak--- L 400/176         CS                    Úřední věstník Evropské unie                       30.12.2006
Činnosti
• Změna klimatu, znečištění a rizika
–         Tlak na životní prostředí a na klima
Je nutný integrovaný výzkum v oblasti fungování klimatu a zemského a mořského systému včetně
polárních oblastí, aby bylo možné sledovat a analyzovat, jak se tyto systémy v minulosti vyvíjely, a
předvídat jejich budoucí vývoj, včetně pozorování, experimentálních studií a zdokonaleného
modelování, a zohlednit antropogenické vlivy. To umožní vyvinout účinná opatření pro
přizpůsobení se změně klimatu a jejím dopadům a pro zmírnění této změny a jejích dopadů. Budou
vyvinuty a ověřeny zdokonalené modely změny klimatu, a to od celosvětové úrovně po úroveň
místní. Tyto modely budou použity pro posuzování změn, možných dopadů a kritických prahových
množství (např. pro kyselost oceánů). Budou studovány změny složení atmosféry a koloběhu vody
a rozvíjeny přístupy založené na analýze rizik, které zohledňují změny ve strukturách sucha, bouří a
záplav. Bude provedena kvantifikace a studie nákladů spojených s uhlíkem a skleníkovými plyny
(včetně aerosolů). Budou zkoumány tlaky na kvalitu životního prostředí a na klima, které vznikají
v důsledku přirozeného znečištění vzduchu, vody a půdy a stejného znečištění způsobeného lidskou
činností, jakož i vzájemné působení atmosféry, ozonové vrstvy ve stratosféře, zemského povrchu,
ledu a oceánů. Budou zváženy mechanismy zpětné vazby a náhlé změny (např. mořské proudy) a
dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy, včetně dopadu stoupající hladiny moří na
pobřežní oblasti a dopadů na zvláště citlivé oblasti jako například na horské oblasti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                            L 400/177
–        Životní prostředí a zdraví
Je nutné provádět víceoborový výzkum vzájemného působení environmentálních a klimatických
rizikových faktorů a lidského zdraví, aby se podpořil akční plán pro životní prostředí a zdraví
a integrace obav o veřejné zdraví a popis chorob spojených se vznikajícími environmentálními
riziky. Výzkum se soustředí na dopad globální změny (změna klimatu, využívání zemědělské půdy,
globalizace) vícenásobné expozice prostřednictvím různých cest expozice, identifikaci zdrojů
znečištění a nové nebo vznikající environmentální zdroje zátěže a jejich nositele (např. vnitřní a
vnější prostředí, otázky spojené s městským prostředím, znečištění ovzduší, elektromagnetická pole,
hluk a expozice toxickým látkám, včetně rozvoje integrovaného posouzení rizik a metod pro
nebezpečné látky) a jejich možné zdravotní důsledky. Výzkum bude také zaměřen na integraci
výzkumných činností v oblasti biomonitoringu lidí týkajícího se vědeckých aspektů, metod a
nástrojů pro rozvoj koordinovaného a koherentního přístupu. To bude zahrnovat studie skupin
s důrazem na skupiny zranitelných populací a metody a nástroje pro zlepšený popis rizik,
posuzování a srovnávání rizik a dopadů na zdraví. Výzkum vyvine biologické markery a nástroje
pro modelování, přičemž zohlední kombinované expozice, změny ve zranitelnosti a nejistotu.
Rovněž vypracuje pokročilé metody a nástroje podporující rozhodování (ukazatele, databáze,
analýzy nákladů a přínosů a analýzy založené na více kritériích, posouzení dopadu na zdraví, zátěž
způsobená chorobami a analýza udržitelnosti) pro účely posuzování rizik, potvrzování a
propojování modelů a systémů a pro řízení a komunikaci, které podporují rozvoj politiky,
posuzování a sledování.
 ---pagebreak--- L 400/178        CS                   Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
–         Přírodní nebezpečí
Řízení přírodních pohrom vyžaduje mnohostranný přístup k rizikům, který kombinuje potřeby
spojené s konkrétními riziky a komplexní plánování. Je třeba zlepšit znalosti, metody a integrovaný
rámec pro posouzení rizik, zranitelnosti a hrozeb. Dále je třeba rozvíjet strategie mapování,
prevence, detekce a zmírňování, včetně úvah o hospodářských a sociálních faktorech. Budou
studovány pohromy související s klimatem (např. bouře, sucha, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny,
záplavy a jiné mimořádné události) a geologická nebezpečí (např. zemětřesení, sopečné erupce a
tsunami) a dopad těchto pohrom. Díky takovému výzkumu budou lépe pochopeny základní procesy.
Na základě deterministického a pravděpodobnostního přístupu bude rovněž možné zlepšit metody
detekce, předvídání a odhadů. Bude podpořen vývoj systémů včasného varování a informačních
systémů a systémů rychlé reakce, jejichž cílem bude rovněž snížit zranitelnost lidských obydlí.
Budou vyčísleny společenské důsledky závažných přírodních nebezpečí, včetně dopadů na
ekosystémy.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/179
•      Udržitelné řízení zdrojů
–        Zachování a udržitelné řízení přírodních zdrojů a zdrojů vytvořených člověkem a
         biologické rozmanitosti
Výzkumné činnosti se zaměří na zlepšení znalostní základny a rozvoj pokročilých modelů a
nástrojů potřebných pro udržitelné řízení zdrojů a vytvoření vzorců udržitelné spotřeby. To umožní
předvídat chování ekosystémů a také jejich obnovu a dále zmírnění zhoršování a ztráty důležitých
strukturálních a funkčních složek ekosystémů (v oblasti biologické rozmanitosti, vody, půdy
a mořských zdrojů). Výzkum modelování ekosystémů zohlední postupy pro ochranu a zachování.
Budou prosazovány inovační přístupy pro rozvoj hospodářských činností vycházejících ze služeb
spojených s ekosystémem. Budou rozvinuty integrované přístupy pro předcházení rozšiřování
pouští, znehodnocování půdy a erozi (včetně hospodárného využívání vody) a pro boj proti těmto
jevům, pro zastavení ztráty biologické rozmanitosti a zmírnění negativních důsledků způsobených
lidskou činností. Výzkum se bude rovněž zabývat udržitelným využíváním a řízením lesů, přírodní
krajiny a městského prostředí, včetně následně industrializovaných zón, a zaměří se zejména na
plánování a udržitelné nakládání s odpady. Výzkum bude využívat rozvoje otevřených,
distribuovaných a interoperabilních systémů správy údajů a informačních systémů a bude k nim
přispívat a dále bude podporovat posuzování, předvídání a služby spojené s přírodními zdroji a
jejich využíváním.
 ---pagebreak--- L 400/180        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
–         Řízení mořského prostředí
Je třeba provádět zvláštní výzkum pro lepší chápání dopadů lidských činností na oceány a moře a na
zdroje z mořského prostředí, včetně znečištění a eutrofizaci regionálních moří a pobřežních oblastí.
Budou prováděny výzkumné činnosti v oblasti vodních prostředí, včetně pobřežních, regionálních
a hlubokomořských ekosystémů a mořského dna za účelem pozorování, sledování a předpovídání
chování tohoto prostředí a posílilo porozumění moři a udržitelnému využívání mořských zdrojů.
Prostřednictvím integrovaných přístupů bude posuzován dopad lidských činností na oceán, přičemž
se zohlední biologická rozmanitost moří, procesy a služby v ekosystému, mořské proudy a geologie
v oblasti mořského dna. Bude probíhat rozvoj konceptů a nástrojů pro podporu strategií pro
udržitelné využívání oceánu a jeho zdrojů. To zahrne metodiky, informační systémy a databáze,
prostředky pro posuzování politik a nástrojů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                            L 400/181
•      Environmentální technologie
–         Environmentální technologie pro sledování, simulaci, prevenci, zmírnění, přizpůsobení,
          ozdravění a obnovení přírodního životního prostředí a prostředí vytvořeného člověkem
Je třeba nových či vylepšených environmentálních technologií, aby se snížil dopad lidských
činností na životní prostředí, účinněji chránilo životní prostředí a řídily zdroje a aby se vyvíjely
nové produkty, procesy a služby, které by byly pro životní prostředí prospěšnější než stávající
alternativy. Výzkum se zaměří zejména na: technologie, které zabraňují environmentálním rizikům
či je snižují, zmírňují rizika a pohromy, změnu klimatu a ztrátu biologické rozmanitosti;
technologie podporující udržitelnou produkci a spotřebu; technologie pro účinnější řízení přírodních
zdrojů nebo řešení otázky znečistění ve vztahu k vodě, půdě, ovzduší, moři a dalším zdrojům,
včetně městského prostředí, a odpadu (včetně recyklace odpadu). Bude zajištěna koordinace
průřezových otázek s jinými souvisejícími tématy.
–         Ochrana, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka
Technologie pro ekologicky šetrné a udržitelné řízení životního prostředí člověka zahrnujícího
zastavěné prostředí, městské oblasti a krajinu, jakož i pro ochranu, zachování a obnovu kulturního
dědictví v důsledku znečištění životního prostředí, včetně posouzení dopadu na životní prostředí,
modelů a nástrojů pro vyhodnocování rizik, zdokonalených a nedestruktivních technik pro
stanovování škod, nových produktů a metodik pro strategie obnovování, zmírňování a přizpůsobení
pro udržitelné řízení jak movitého, tak i nemovitého kulturního bohatství.
 ---pagebreak--- L 400/182         CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
–         Hodnocení, ověřování a zkoušení technologií
Výzkum se zaměří na posuzování rizik a výkonu technologií, včetně procesů, produktů a služeb, a
na další rozvoj souvisejících metod, jako je například analýza životního cyklu. Dále bude kladen
důraz na: dlouhodobé příležitosti, tržní potenciál a socioekonomické aspekty environmentálních
technologií; lesní technologii, zásobování vodou a platformu pro asanaci vod, platformu pro
udržitelnou chemii; posouzení rizik chemických látek zaměřené na inteligentní strategie a metody
zkoušek pro minimalizace provádění zkoušek na zvířatech, techniky kvantifikace rizik a na podporu
výzkumu zaměřeného na rozvoj evropského systému ověřování a zkoušení environmentálních
technologií, doplnění nástrojů pro posuzování třetí stranou.
•     Pozorování Země a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje
–         Systémy pro pozorování pevniny a oceánů a metody pro sledování životního prostředí
          a udržitelného rozvoje
Výzkumné činnosti budou věnovány rozvoji a integraci globální soustavy systémů pozorování
Země (GEOSS) u otázek životního prostředí a udržitelného rozvoje v rámci iniciativy GEO1, s níž
se doplňuje globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Bude řešena
interoperabilita mezi systémy pozorování, řízením informací a sdílením údajů a také optimalizace
informací pro chápání, modelování a předvídání environmentálních jevů a souvisejících lidských
činností. Tyto činnosti budou zaměřeny na přírodní nebezpečí, změnu klimatu, počasí, ekosystémy,
přírodní zdroje, vodu, využívání zemědělské půdy, životní prostředí a zdraví a biologickou
rozmanitost (včetně aspektů posuzování rizik, metod předvídání a nástrojů pro posuzování), aby
bylo dosaženo pokroku v oblastech společenského přínosu systému GEOSS a přispělo se ke GMES.
1
        Včetně finanční podpory pro sekretariát GEO.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/183
–         Metody předvídání a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje zohledňující různá
          měřítka pozorování
Je třeba nástrojů pro kvantitativní posouzení přínosu environmentální politiky a výzkumu ke
konkurenceschopnosti a udržitelnému rozvoji, včetně posouzení tržních a regulačních přístupů,
jakož i dopadů stávajících trendů ve výrobě a spotřebě. Takové nástroje budou zahrnovat modely,
které zohledňují spojitosti mezi hospodářstvím, životním prostředím a společností a tím také
přínosné a účinné strategie pro přizpůsobení a prevenci. Součástí tohoto mezioborového výzkumu
bude celkové posouzení celosvětové změny životního prostředí, včetně vzájemného působení
ekosystémů a socioekonomických systémů. Výzkum bude rovněž usilovat o zlepšení stávajících
ukazatelů a vývoj nových ukazatelů na posouzení priorit politiky udržitelného rozvoje a na analýzu
spojitostí mezi nimi, přičemž se zohlední stávající soubor ukazatelů EU pro udržitelný rozvoj. Bude
zahrnuta analýza technologií, socioekonomických hnacích sil, vnějších faktorů a řízení, posuzvání
dopadu na udržitelný rozvoj, jakož i studie v oblasti předvídání. Oblast působnosti bude zahrnovat
využívání zemědělské půdy a politiky související s moři, rozvoj měst, biologickou rozmanitost a
hospodářské, politické a sociální konflikty související se změnou klimatu.
 ---pagebreak--- L 400/184        CS                     Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Mezinárodní spolupráce
Environmentální problémy mají vždy přeshraniční, regionální nebo celosvětový rozměr a důležitým
aspektem bude u tohoto tématu mezinárodní spolupráce. Konkrétní oblasti se týkají mezinárodních
závazků EU, jako jsou úmluvy o změně klimatu, biologické rozmanitosti, boji proti rozšiřování
pouští, hospodaření s vodními zdroji, chemických látkách a odpadech a také rozhodnutí ze summitu
v Johannesburgu týkající se udržitelného rozvoje a další regionální úmluvy. Pozornost bude rovněž
věnována příslušným výzkumné akcím vyplývajícím z environmentálních strategií a akčních plánů
EU1.
Vědecká a technologická partnerství s rozvojovými zeměmi a transformujícími se ekonomikami
budou přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí v řadě oblastí (např. předcházet změně
klimatu a přírodním pohromám a zmírňovat jejich dopad, zvrátit ztrátu přírodních zdrojů, zlepšit
hospodaření s vodními zdroji, zásobování a asanaci vod, předcházet a bojovat proti rozšiřování
pouští, udržitelná produkce a spotřeba a čelit environmentálním výzvám vyplývajícím z
urbanizace), v nichž by klíčovou úlohu mohly hrát i malé a střední podniky. Zvláštní důraz bude
kladen na vztah mezi globálními environmentálními otázkami a problémy regionálního a místního
rozvoje týkajícími se přírodních zdrojů, biologické rozmanitosti, ekosystémů, využívání půdy,
přírodních i umělých rizik a hrozeb, změny klimatu, environmentálních technologií, životního
prostředí a zdraví, jakož i nástrojů pro analýzu politiky. Spolupráce s průmyslově vyspělými
zeměmi posílí přístup k vysoké úrovni celosvětového výzkumu; vědci z rozvojových zemí by měli
být aktivně zapojeni, zejména pokud jde o lepší pochopení aspektů udržitelného rozvoje z
vědeckého hlediska.
1
        Příkladem jsou doporučení z Killarney ohledně výzkumných priorit v oblasti biologické
        rozmanitosti zaměřené na rok 2010 (konference v Malahide v roce 2004), akční plán EU
        zaměřený na změnu klimatu v kontextu rozvojové spolupráce (2004), prioritní akce určené
        výborem pro vědy a technologie UNCCD, globální strategie a strategie EU zabývající se
        bezpečným řízením chemických látek a pesticidů atd.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/185
Zřízení systému GEOSS pro pozorování Země podpoří mezinárodní spolupráci, která přispěje
k pochopení systémů Země a problematiky udržitelnosti a ke koordinovanému shromažďování
údajů pro účely vědy i politiky, přičemž bude zapojena i veřejnost a soukromé subjekty.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum vznikajících potřeb v rámci tohoto tématu může řešit otázky týkající se například
vzájemného působení lidí, ekosystémů a biosféry či otázky nových rizik souvisejících s přírodními
pohromami či pohromami způsobenými lidmi nebo technologiemi.
Podpora reakce na nepředvídané potřeby politiky životního prostředí by se mohla týkat například
posouzení dopadů nových politik, například politiky v oblasti životního prostředí, námořní politiky,
norem a nařízení, na udržitelnost.
7.       Doprava (včetně letectví)
Cíl
Na základě technologického pokroku a pokroku dosaženého při provozu a na základě evropské
dopravní politiky vyvíjet integrované, bezpečnější, ekologičtější a inteligentnější panevropské
dopravní systémy ve prospěch všech občanů a společnosti a klimatu, a to s ohledem na životní
prostředí a přírodní zdroje; a upevnit a dále rozvíjet konkurenceschopnost, kterou získala evropská
průmyslová odvětví na světovém trhu.
 ---pagebreak--- L 400/186        CS                    Úřední věstník Evropské unie                       30.12.2006
Přístup
Evropský dopravní systém je základní složkou evropské hospodářské a společenské prosperity.
Hraje klíčovou úlohu při dopravě lidí a zboží v místním, regionálním, vnitrostátním, evropském i
mezinárodním kontextu. Toto téma se bude zabývat některými současnými výzvami, jak jsou
vymezeny v Bílé knize o dopravě1, spočívajícími ve zlepšení přínosů, které dopravní systémy
poskytují společnosti a průmyslové konkurenceschopnosti v rozšířené EU, a v současné
minimalizaci negativních dopadů a následků způsobených dopravou ve vztahu k životnímu
prostředí, využívání energie, bezpečnosti a veřejnému zdraví.
Využije se nový integrovaný přístup, který propojuje všechny způsoby dopravy, řeší
socioekonomické a technologické rozměry výzkumu a rozvoje znalostí a zahrnuje jak inovace, tak
politický rámec.
Různé technologické platformy zřízené v této oblasti (ACARE pro letectví a leteckou dopravu,
ERRAC pro železniční dopravu, ERTRAC pro silniční dopravu, WATERBORNE pro vodní
dopravu, vodíkové a palivové články) vypracovaly dlouhodobé vize a strategické výzkumné
programy, které jsou významným přínosem pro definici tohoto tématu a doplňují potřeby tvůrců
politik a očekávání společnosti. Vybrané aspekty strategických výzkumných programů mohou
odůvodnit zřízení společných technologických iniciativ. Činnosti v rámci projektu ERA-NET
představují příležitosti k usnadnění další nadnárodní koordinace specifických témat v odvětví
dopravy a budou prováděny, kdykoli to bude vhodné.
1
        „Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout“, KOM(2001) 370.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/187
Činnosti velkého významu pro malé a střední podniky zahrnují úsilí o zajištění odolných
zásobovacích řetězců založených na technologiích v různých odvětvích; umožnění přístupu malých
a středních podniků k výzkumným iniciativám a usnadnění úlohy a zahájení fungování technicky
vyspělých malých a středních podniků, zejména v oblasti vyspělých dopravních technologií a
činností souvisejících se službami, které jsou typické pro dopravu, a také rozvoje systémů a aplikací
v oblastech družicové navigace.
V rámci různých činností a napříč těmito činnostmi budou řešeny stávající politické potřeby, jakož i
rozvoj, hodnocení a provádění nových politik (např. námořní politiky a provádění programu
jednotného evropského nebe). Práce bude zahrnovat studie, modely a nástroje, které se zabývají
strategickým monitorováním a předvídáním a integrují poznatky související s hlavními
hospodářskými, sociálními, bezpečnostními otázkami, otázkami v oblasti ochrany a životního
prostředí v dopravě. Činnosti podporující průřezová témata se zaměří na zvláštnosti dopravy, např.
na bezpečnostní aspekty coby základní požadavek dopravního systému; využívání alternativních
zdrojů energie v dopravních aplikacích a monitorování účinků dopravy na životní prostředí, včetně
změny klimatu; a opatření ke zlepšení ekonomické integrace. Výzkum v oblasti životního prostředí
by měl zahrnovat způsoby, jak snížit nepříznivý dopad dopravy a optimalizovat provoz, a měl by se
zaměřit i na podporu dopravní účinnosti.
Rovněž budou podporovány činnosti v oblasti šíření a využívání a hodnocení dopadů, s konkrétním
důrazem na potřeby specifických uživatelů, včetně těch, kteří jsou znevýhodněni, a politické
požadavky v odvětví dopravy.
 ---pagebreak--- L 400/188          CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Činnosti
•     Letectví a letecká doprava
Činnosti budou přispívat ke klíčovým politikám Společenství a k provádění strategického
výzkumného programu ACARE. Kvantitativní cíle odpovídají časovému rozpětí tohoto plánu do
roku 2020. Rozsah výzkumu zahrnuje veškerá letadla a aspekty systému letecké dopravy, které
souvisejí s přepravou cestujících a s provozními částmi letiště.
–         Ekologizace letecké dopravy: rozvoj technologií pro snížení environmetálního dopadu
          letectví, které mají o polovinu snížit emise oxidu uhličitého (CO2), snížit specifické emise
          oxidů dusíku (NOx) o 80 % a o polovinu snížit vnímaný hluk. Výzkum se zaměří na hlubší
          ekologizaci technologií motorů, včetně technologií alternativních paliv, a na zlepšení
          účinnosti letadel s pevnými a točivými křídly (včetně helikoptér a sklopných rotorů), nové
          inteligentní lehké struktury a lepší aerodynamiku. Bude rovněž zahrnuta problematika
          týkající se například zlepšení provozu letadel na letišti (provozní nebo veřejné prostory
          letiště) a řízení leteckého provozu, procesy výroby, údržby a recyklace.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                           L 400/189
–        Zvyšování časové efektivity: uskutečnění zásadních změn v letectví, aby bylo splněno
         plánované trojnásobné zvýšení počtu pohybů letadel zvýšením časové přesnosti za všech
         povětrnostních podmínek a výrazným snížením doby strávené při procesech na letišti
         souvisejících s cestováním při současném zachování bezpečnosti. Výzkum bude rozvíjet a
         provádět inovační systém řízení letového provozu (ATM) v rámci iniciativy SESAR1, a to
         integrací leteckých, pozemních a kosmických složek spolu s řízením toku letového
         provozu a větší autonomií letadel. Rovněž budou řešeny konstrukční aspekty letadel pro
         lepší zacházení s cestujícími i s nákladem, nová řešení pro účinné využívání letišť a
         napojení letecké dopravy na celkový dopravní systém. Nejúčinnější koordinace rozvoje
         systémů v oblasti řízení letového provozu v Evropě bude zajištěna prostřednictvím
         iniciativy SESAR2.
–        Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zásadní zlepšení výběru, který mají k
         cestující k dispozici, a pružnosti časového plánu při současném dosažení pětinásobného
         snížení počtu nehod. Nové technologie umožní širší výběr konfigurací letadel a motorů, a
         to pro velké i menší stroje, včetně letadla s rotující nosnou plochou, a zvýšenou úroveň
         automatizace ve všech složkách systému, včetně řízení letadel. Důraz bude rovněž kladen
         na zvýšení pohodlí cestujících, dobré cestovní podmínky a nové služby, systémy logistiky
         v kabině a opatření pro aktivní i pasivní bezpečnost se zvláštním důrazem na lidský prvek.
         Výzkum bude zahrnovat úpravu letišť a letového provozu podle různých typů strojů a
         fungování po 24 hodin na přijatelné hlukové úrovni.
1
        SESAR (jednotné evropské nebe, výzkum v oblasti řízení letového provozu) - modernizace
        evropské infrastruktury pro řízení letového provozu související s prováděním jednotného
        evropského nebe.
2
        Pro tento účel se plánuje zřízení společného podniku pro koordinaci činností řízení letového
        provozu.
 ---pagebreak--- L 400/190         CS                     Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
–         Zvyšování nákladové efektivnosti: podpora konkurenceschopného dodávkového řetězce
          schopného na polovinu snížit čas potřebný k uvedení na trh a snížení nákladů na vývoj
          výrobků a provozních nákladů, což učiní dopravu dostupnější pro občany. Výzkum se
          zaměří na zlepšení celého obchodního procesu, od koncepčních konstrukčních návrhů
          k vývoji výrobku, výrobě a praktickému provozu, včetně integrace dodávkového řetězce.
          Bude zahrnovat zlepšené schopnosti simulace a automatizaci, technologie a metody pro
          realizaci inovativních a bezúdržbových, včetně opravených a přebudovaných letadel, jakož
          i hladké operace spojené s letadly, letišti a řízením letového provozu.
–         Ochrana letadel a cestujících: předcházet nepřátelskému jednání všeho druhu, jehož
          následkem vznikne zranění, ztráta, škoda či újma týkající se cestujících či občanů v
          důsledku zneužití letadla. Výzkum se zaměří na příslušné složky systému letecké dopravy
          včetně bezpečnostních opatření v rámci konstrukčních požadavků na kabinu a pilotní
          kabinu, automatické kontroly a přistání v případě neoprávněného použití letadla, ochrany
          proti vnějším útokům a bezpečnostních aspektů uspořádání vzdušného prostoru a letištních
          operací.
–         Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: zkoumání radikálnějších, ekologicky
          účinných, přístupných a inovačních technologií, které by mohly usnadnit zásadní změny
          nutné pro leteckou dopravu v druhé polovině tohoto století a později. Výzkum bude řešit
          aspekty jako nové koncepty pohonu a zdvihu, nová řešení vnitřního prostoru leteckých
          dopravních prostředků včetně návrhu, nové letištní koncepce, nové metody navádění
          a kontroly letadel, alternativní metody systému letecké dopravy a jeho integrace s dalšími
          způsoby dopravy.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      CS                      Úřední věstník Evropské unie                          L 400/191
•      Udržitelná pozemní doprava (železniční, silniční a vodní)
–        Ekologizace pozemní dopravy: vývoj technologií a znalostí na snížení znečištění (vzduchu,
         včetně skleníkových plynů, vody a půdy) a environmentálního dopadu na oblasti jako
         například změna klimatu, zdraví, biologická rozmanitost a hluk. Výzkum zvýší čistotu a
         energetickou účinnost pohonných jednotek (např. hybridní řešení) a bude podporovat
         využívání alternativních paliv, včetně vodíkových a palivových článků jako střednědobých
         a dlouhodobých možností, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě. Činnosti se
         budou týkat infrastruktury, vozidel, plavidel a technologií součástí, včetně celkové
         optimalizace systému. Výzkum v oblasti rozvoje dopravy bude zahrnovat výrobu,
         konstrukci, provoz, údržbu, diagnostiku, opravy, inspekce, demontáž, odstraňování,
         recyklaci, strategie pro likvidaci a zásahy na moři v případě havárie.
 ---pagebreak--- L 400/192         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
–         Podporování a zvyšování převodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů1:
          vývoj a demonstrace bezešvé dopravy „z domu do domu“ pro lidi i zboží, jakož i
          technologií a systémů pro zajištění účinné intermodality, včetně intermodality v rámci
          konkurenceschopnosti železniční a vodní dopravy. To zahrnuje činnosti zabývající se
          interoperabilitou a optimalizací provozu místních, regionálních, vnitrostátních a
          evropských dopravních sítí, systémů a služeb a jejich intermodální integrací v
          integrovaném přístupu. Činnosti se zaměří na celoevropské strategie, optimalizované
          využívání infrastruktury včetně terminálů a specializovaných sítí, zdokonalení řízení
          dopravy, provozu a informací, posílení spedičních služeb, intermodalitu cestujících a
          převod na jiný druh dopravy za účelem podpory energeticky účinných dopravních
          prostředků. Budou vyvinuty inteligentní systémy, nové koncepce a technologie vozidel a
          plavidel, včetně operací při nakládce a vykládce, jakož i uživatelská rozhraní. Znalosti pro
          tvorbu politiky budou zahrnovat ceny a poplatky související s infrastrukturou, posuzování
          opatření v rámci dopravní politiky Společenství, jakož i politiky a projekty související
          s transevropskými sítěmi.
1
        S ohledem na cíl opětovně zavést rozdělení dopravy podle dopravních prostředků z roku
        1998 se činnosti, které se zabývají jediným druhem dopravy, zaměří na železniční a vodní
        dopravu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/193
–        Zajištění udržitelné městské mobility pro všechny občany, včetně občanů
         znevýhodněných: důraz na mobilitu osob a zboží pomocí výzkumu „vozidla budoucí
         generace“ a jeho tržního uplatnění, propojení všech složek čistého, energeticky účinného,
         bezpečného a inteligentního systému silniční dopravy. Výzkum nových koncepcí dopravy
         a mobility, inovačních režimů řízení organizací a mobility a vysoce kvalitní veřejné
         dopravy bude zaměřen na zajištění přístupu pro všechny a vysokých úrovní intermodální
         integrace. Budou rozvíjeny a testovány inovační strategie pro čistou městskou dopravu1.
         Zvláštní důraz bude kladen na neznečišťující druhy dopravy, řízení poptávky, racionalizaci
         soukromé dopravy a informační a komunikační strategie, služby a infrastruktury. Nástroje
         a modely podporující rozvoj a provádění politik budou zahrnovat plánování dopravy
         a využívání zemědělské půdy, včetně souvislosti s růstem a zaměstnaností.
1
        Bude se vycházet ze zkušeností s iniciativou CIVITAS.
 ---pagebreak--- L 400/194          CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
–         Zlepšení bezpečnosti a ochrany: rozvoj technologií a inteligentních systémů na ochranu
          zranitelných osob, jako jsou řidiči, jezdci, cestující, posádka a chodci. Budou rozvíjeny
          pokročilé strojírenské systémy a metodologie posuzování rizik pro navrhování a provoz
          vozidel, plavidel a infrastruktur. Důraz bude kladen na integrující přístupy spojující lidské
          složky, strukturální integritu, preventivní, pasivní a aktivní bezpečnost včetně systémů
          sledování, řízení záchranných a krizových akcí. Bezpečnost bude považována za nedílnou
          součást celkového dopravního systému zahrnující infrastrukturu, náklad (zboží a
          kontejnery), uživatele a provozovatele dopravy, vozidla a plavidla a opatření na politické a
          legislativní úrovni, včetně podpory rozhodování a nástrojů pro ověřování; bezpečnost bude
          řešena všude, kde to dopravní systém vyžaduje.
–         Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení konkurenceschopnosti dopravních průmyslových
          odvětví, zajištění udržitelných, účinných a dostupných dopravních služeb a vytváření
          nových dovedností a pracovních příležitostí pomocí výzkumu a vývoje. Technologie pro
          pokročilé průmyslové procesy budou zahrnovat navrhování, výrobu, sestavování,
          konstrukci a údržbu a budou zaměřeny na snížení nákladů souvisejících s životním cyklem
          a zkrácení lhůt mezi vypracováním návrhu a realizací. Důraz bude kladen na inovační a
          zdokonalené koncepce výrobků a systémů a dopravních služeb zajišťující větší spokojenost
          zákazníků. Bude vyvinuta nová organizace výroby zahrnující řízení dodávkových řetězců a
          distribučních systémů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/195
•      Podpora evropského globálního družicového navigačního systému (Galileo a EGNOS)
Evropský globální družicový navigační systém zahrnuje systém Galileo a EGNOS a zajišťuje
celosvětovou infrastrukturu pro určování polohy a času1.
–        Využití celého potenciálu: prosazování většího využívání služeb, a to od volných služeb
         ke komerčním službám, ke službě bezpečnosti lidského života pomocí vyhledávacích a
         záchranných služeb a veřejné řízené služby; aplikace řízení dopravy včetně dopravy zboží
         a nebezpečných materiálů; využívání vedlejších služeb; demonstrace přínosů a účinnosti
         družicové navigace.
–        Poskytování nástrojů a vytváření náležitého prostředí: zajištění bezpečného a
         zabezpečeného využívání služeb, zejména prostřednictvím ověřování v oblastech
         klíčových aplikací; příprava a potvrzování vhodnosti služeb pro nové politiky a právní
         předpisy, včetně jejich provádění; řešení problematiky veřejných řízených služeb v souladu
         se schválenou politikou přístupu; rozvoj základní digitální topologie, kartografie,
         geodetických údajů a systémů využitelných v navigačních aplikacích; řešení potřeb a
         požadavků bezpečnosti a zabezpečení.
–        Uzpůsobení přijímačů podle požadavků a zvýšení kvality technologií jádra: zvýšení
         výkonu přijímačů, integrace nízké spotřeby energie a miniaturizačních technologií,
         dokončení vnitřního navigačního pokrytí, propojení se zařízeními na identifikaci rádiové
         frekvence, zkoumání softwarových technologií pro přijímače, kombinace s dalšími
         funkcemi jako telekomunikace, podpora klíčových technologií pozemních navigačních
         infrastruktur pro zajištění odolnosti a pružnosti.
1
        Výzkumné činnosti bude řídit Evropský úřad pro dohled nad GNSS.
 ---pagebreak--- L 400/196         CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
–         Podpora rozvoje struktur: příprava systému druhé generace, přizpůsobení se měnící se
          uživatelské poptávce a prognózám trendů trhu, využití internacionalizace infrastruktury pro
          řešení celosvětových trhů a rozvíjejících se celosvětových norem.
Mezinárodní spolupráce
Mezinárodní spolupráce je důležitou složkou činností VTR v této oblasti a bude podporována
všude, kde je to v zájmu průmyslu a tvůrců politiky. Zváží se rozsáhlé tématické oblasti pro zvláštní
akce tam, kde je to tržně přitažlivé (například rozvoj světového obchodu a spojovací sítě a služby na
kontinentální i mezikontinentální úrovni); tam, kde existují příležitosti k přístupu a k získávání
vědeckých a technologických poznatků, které doplňují současné evropské poznatky a jsou vzájemně
přínosné; a tam, kde Evropa reaguje na globální potřeby (například změna klimatu) nebo přispívá
k mezinárodním normám a globálním systémům (například aplikovaná logistika a infrastruktura pro
družicovou navigaci).
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Iniciativy v rámci vznikajících potřeb budou podporovat výzkum, který souvisí s kritickými
událostmi a výzvami budoucích dopravních systémů, např. nové koncepty dopravy a vozidel,
automatizace, mobilita nebo organizace.
Nepředvídané politické potřeby, které mohou vyžadovat specifický výzkum v oblasti dopravy,
mohou zahrnovat obecné společenské otázky, jako jsou demografické změny, změny životního
stylu a společenská očekávání ohledně dopravních systémů; jakož i vznikající rizika či problémy,
které mají pro evropskou společnost velký význam.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/197
8.      Sociálně-ekonomické a humanitní vědy
Cíl
Vytváření hlubokých a společných znalostí o složitých a vzájemně souvisejících
socioekonomických problémech, před nimiž Evropa stojí, jako jsou růst, zaměstnanost
a konkurenceschopnost, sociální soudržnost, sociální a kulturní výzvy a výzvy v oblasti vzdělávání
v rozšířené Evropě, udržitelnost, environmentální výzvy, demografická změna, migrace a integrace,
kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na stanovení lepší znalostní
základny pro politiky v příslušných oblastech.
Přístup
Výzkumné priority se zabývají klíčovými společenskými, ekonomickými a kulturními výzvami,
jimž musí Evropa i svět v současnosti i v budoucnu čelit. Navrhovaný výzkumný program
představuje ucelený přístup k řešení těchto výzev. Rozvoj základny tvořené socioekonomickými
znalostmi a znalostmi v oblasti humanitních věd souvisejícími s těmito výzvami výrazně přispěje k
prosazování společného porozumění v celé Evropě a k řešení širších mezinárodních problémů.
Výzkumné priority rovněž pomohou zlepšit formulaci, provádění, dopad a hodnocení politik včetně
regulativních opatření v mnoha oblastech politik Společenství na evropské, vnitrostátní, regionální i
místní úrovni, přičemž většina výzkumných prací zahrnuje rovněž rozsáhlou mezinárodní
perspektivu.
 ---pagebreak--- L 400/198         CS                  Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
Kromě socioekonomického a sociokulturního výzkumu a předpovídání bude kladen důraz na
výzkum v oblasti humanitních věd, který poskytne odlišný pohled a výrazně přispěje například
k historickým, kulturním a filozofickým aspektům tématu, včetně příslušných otázek jazyka,
identity a hodnot.
Práce by mohla rovněž vycházet z příslušných národních výzkumných programů doplňujících níže
uvedené výzkumné činnosti a mohla by využít projekt ERA-NET a případně také článek 169.
U některých otázek lze rovněž využít sociální platformy k diskuzi o budoucích výzkumných
programech; ty by zahrnovaly výzkumnou obec a zúčastněné společenské subjekty.
Výzkum bude usnadněn výzkumnými infrastrukturami, které vytvářejí nové výzkumné údaje, a to
též pomocí průzkumů (jak kvantitativních, tak kvalitativních), zpřístupňují stávající údaje pro
mezinárodní srovnávací výzkum a poskytují přístup k výchozím materiálům a pokročilým
výzkumným nástrojům, jakož i k výsledkům stávajícího výzkumu v mnoha oblastech. Některé
z těchto akcí budou prováděny prostřednictvím infrastrukturních složek programu „Kapacity“ a jiné
akce budou prováděny v rámci tohoto tématu. Výzkum bude záviset na přístupu k úředním
statistickým údajům a na jejich využívání.
Budou prováděny specifické akce v oblasti šíření zaměřené na konkrétní skupiny a na širokou
veřejnost, včetně seminářů a konferencí pro výzkumné pracovníky za účelem výměny názorů
s tvůrci politiky a dalšími zúčastněnými subjekty, a šíření výsledků pomocí různých médií.
Bude zajištěna vhodná koordinace výzkumu v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd
a prognostických prvků v rámci programu „Spolupráce“ a dalších zvláštních programů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                     Úřední věstník Evropské unie                          L 400/199
Činnosti
• Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti
Činnosti budou zaměřeny na rozvoj a integraci výzkumu u otázek ovlivňujících růst, zaměstnanost
a konkurenceschopnost, aby bylo zajištěno lepší a integrované chápání této problematiky pro trvalý
rozvoj znalostní společnosti. Činnosti budou prospěšné pro politiku a budou podporovat dosažení
těchto cílů. Výzkum bude integrovat následující aspekty této otázky:
–        Měnící se úlohu znalostí v hospodářství, včetně úlohy různých druhů znalostí, schopností a
         dovedností v globálním měřítku, formálního a neformálního vzdělání a celoživotního učení
         se a nehmotného zboží a investice.
–        Hospodářské struktury, strukturální změny, včetně prostorových aspektů jako je
         regionalizace a internacionalizace, a otázky produktivity zahrnující úlohu odvětví služeb,
         financí, demografie, poptávky a procesů dlouhodobých změn.
–        Institucionální a politické otázky, včetně makroekonomické politiky, trhů práce, systémů
         sociální péče, celostátních a regionálních institucionálních souvislostí a soudržnosti a
         koordinace politiky.
 ---pagebreak--- L 400/200         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Výzkum se bude zabývat důležitými novými výzvami a příležitostmi souvisejícími se zvýšenou
globalizací, transformujícími se ekonomikami, přemísťováním a rozšířením EU; jakož i
socioekonomickou stabilitou, úlohou technologie a mezinárodním přenosem technologií, různými
formami inovací a hospodářské obnovy, zadáváním výzkumu a vlastním výzkumem, mládeží a
politikou mládeže, hospodářskou a společenskou iniciativou a hospodářským potenciálem
evropského kulturního dědictví a tvůrčího odvětví. Otázky zaměstnanosti se budou týkat
nezaměstnanosti a nedostatečné zaměstnanosti.
• Spojení hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v evropskou perspektivu
Cílem je podpořit společenský cíl spočívající ve sloučení hospodářských, sociálních a
environmentálních cílů, a podpořit tak základ pro udržitelný rozvoj. Výzkum v rámci této činnosti
bude řešit dvě vzájemně spjaté otázky:
–         Způsob, jakým se evropským socioekonomickým modelům a modelům mimoevropským
          podařilo kombinovat cíle, podmínky, za nichž k tomu došlo, včetně úlohy dialogu,
          sociálního partnerství, transformace odvětví, institucionální změny a schopnosti těchto
          modelů čelit novým výzvám.
–         Ekonomická soudržnost mezi regiony a rozvoj měst a regionů v rozšířené EU a sociální
          soudržnost (včetně nerovností, sociální ochrany a sociálních služeb, daňových politik,
          etnických vztahů a migrace, vzdělávání a sociálního vyloučení a zdraví), jakož i její vztah
          k sociálním problémům, jako jsou chudoba, bydlení, kriminalita, trestná činnost a drogy.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                      L 400/201
–        Při řešení těchto otázek se zohlední
         –     existence kompromisů nebo součinností mezi hospodářskými, sociálními,
               environmentálními cíli v celosvětové souvislosti;
         –     vzájemné působení mezi životním prostředím1, energetikou a společností;
         –     dlouhodobá udržitelnost;
         –     záležitosti rozvojových zemí;
         –     prostorová hlediska včetně plánování městského prostředí, úlohy měst,
               metropolitních a jiných městských regionů a související otázky řízení;
         –     kulturní otázky; a socioekonomický dopad evropských politik a evropské legislativy.
Pozornost bude rovněž věnována otázce státům blahobytu jako zdroji rozvoje a zaměstnanosti a
bydlení přistěhovalců a jejich potomků.
1
        Globální změnou životního prostředí se bude zabývat především téma „životní prostředí“.
 ---pagebreak--- L 400/202         CS                   Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
• Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky
Cílem je pochopit a posoudit příčiny a důsledky konkrétních klíčových trendů ve společnosti, které
mají velký dopad na evropské občany, kvalitu jejich života a na politiky, a zajistit tak podporu
v mnoha oblastech politiky. Empirický a teoretický výzkum bude nejprve řešit tři hlavní trendy:
–         demografické změny včetně stárnutí, plodnosti a migrace. Budou řešeny obecné
          společenské a hospodářské důsledky a otázky, včetně společenského a hospodářského
          potenciálu aktivního stárnutí a účinků důchodových systémů, výzev spojených s migrací a
          integrací a dopadů na rozvoj měst.
–         změny souvisejících aspektů životního stylu, rodiny, práce, spotřeby (včetně aspektů
          ochrany spotřebitele), zdraví a kvality života včetně problematiky dětí, mládeže a
          zdravotně postižených osob a nalezení souladu mezi pracovním a rodinným životem.
–         kulturní interakce v mezinárodním měřítku včetně tradic různých společností, různorodosti
          populací včetně etnických skupin, multikulturních otázek, odlišných identit, jazyků a
          náboženských praktik a možných otázek v této souvislosti, například diskriminace,
          rasismu, xenofobie a netolerance.
Budou též zahrnuty otázky rovnosti žen a mužů, nerovností a měnících se hodnot. Dále budou
zkoumány změny ve vnímání kriminality a trestné činnosti a také změny sociální odpovědnosti
podniků.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                     Úřední věstník Evropské unie                         L 400/203
• Evropa ve světě
Cílem je pochopit měnící se interakce a vzájemné závislosti mezi světovými regiony, včetně
transformujících se a rozvojových regionů, a jejich důsledky pro příslušné regiony, a zejména
pro Evropu, a související otázky řešení vznikajících hrozeb a rizik v celosvětovém kontextu a jejich
spojitost s lidskými právy, svobodami a dobrými životními podmínkami. Výzkum se bude týkat
dvou souvisejících oblastí:
–         obchodní toky, toky financí, investic, migrace a jejich dopady; nevyrovnaný rozvoj,
          chudoba a udržitelnost; ekonomické a politické vztahy, globální řízení včetně
          mezinárodních institucí. Budou prozkoumány kulturní interakce včetně médií a
          náboženství a jasně neevropských přístupů.
–         konflikty, jejich příčiny a řešení a podpora míru; vztah mezi bezpečností a
          destabilizujícími faktory, jako jsou chudoba, kriminalita, zhoršování životního prostředí,
          nedostatek zdrojů, nevyrovnaný rozvoj, finanční nestabilita a zadlužení; terorismus, jeho
          příčiny a následky; politiky v oblasti bezpečnosti a vnímání nízké míry bezpečnosti a
          vztahů mezi civilní a vojenskou sférou.
U obou oblastí bude řešena úloha Evropy ve světě, rozvoj multilateralismu a mezinárodního práva,
prosazování demokracie a základních práv včetně jejich odlišného vnímání a také otázka, jak je
Evropa vnímána z vnějšku.
 ---pagebreak--- L 400/204         CS                   Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
• Občan v Evropské unii
V rámci budoucího rozvoje EU je cílem zlepšit chápání za prvé záležitostí týkajících vzniku pocitu
demokratického „vlastnictví“ a aktivního zapojení občanů a účinné a demokratické správy věcí
veřejných na všech úrovních včetně inovativních procesů řízení za účelem posílení účasti občanů a
spolupráce mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru, a za druhé evropských rozdílů a
společných aspektů, pokud jde o kulturu, náboženství, instituce, právo, dějiny, jazyky a hodnoty.
Výzkum bude řešit:
–         účast (včetně mládeže, menšin a hledisek rovnosti žen a mužů), reprezentaci, odpovědnost
          a legitimitu; evropskou veřejnou sféru, média a demokracii; různé formy vládnutí v EU,
          včetně řízení hospodářských a právních záležitostí a úlohy veřejného a soukromého
          sektoru, procesy politiky a možnosti utváření politik; úlohu občanské společnosti;
          občanství a práva důsledky rozšíření a související hodnoty populace.
–         evropské rozdíly a podobnosti, včetně jejich historického původu a vývoje; rozdíly mezi
          institucemi (včetně norem, praktik a zákonů); kulturní dědictví; různé vize a perspektivy
          evropské integrace a rozšíření včetně názorů populace; identity včetně evropské identity;
          přístupy k vedle sebe žijícím kulturám; úlohu jazyků, umění a náboženství; postoje a
          hodnoty.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/205
• Socioekonomické a vědecké ukazatele
S ohledem na zlepšení využívání ukazatelů v politice je cílem dosáhnout hlubších znalostí v
souvislosti s jejich využíváním při rozvoji a provádění politiky a navrhovat vylepšení ukazatelů a
metod jejich využívání. Výzkum bude řešit:
–        jakým způsobem jsou ukazatele využívány při stanovování politických cílů, při rozvoji
         a provádění politik, v různých oblastech a od makroúrovní po mikroúrovně, vhodnost
         současných ukazatelů a jejich využívání, techniky pro jejich analýzu a návrhy nových
         ukazatelů a souborů ukazatelů.
–        jakým způsobem mohou ukazatele a metody jejich využívání lépe podporovat politiku
         založenou na vědeckých důkazech; ukazatele pro politiky s vícenásobnými cíli, pro
         koordinaci politik a pro regulaci; podporu úředních statistických údajů pro tyto ukazatele.
–        využívání ukazatelů a souvisejících přístupů pro vyhodnocení výzkumných programů
         včetně posouzení dopadu.
 ---pagebreak--- L 400/206          CS                  Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
• Prognostické činnosti
Cílem je poskytnout vnitrostátním a regionálním tvůrcům politik, tvůrcům politik ve Společenství
a dalším prognostické znalosti pro včasné určení dlouhodobých výzev a oblastí společného zájmu,
které jim pomohou formulovat politiky. Budou zahrnuty čtyři typy činností:
–         rozsáhlá socioekonomická prognostika omezeného počtu klíčových výzev a příležitostí pro
          Společenství, zkoumání otázek, jako jsou budoucnost a důsledky stárnutí, migrace,
          globalizace vytváření a šíření znalostí, změny kriminality a hlavní rizika.
–         cílenější tematická prognostika rozvoje vznikajících oblastí výzkumu či stávajících
          průřezových oblastí, jakož i budoucích vědních oborů.
–         prognostika týkající se systémů a politik výzkumu v Evropě i jinde a budoucích klíčových
          subjektů.
–         vzájemné učení se a spolupráce mezi celostátními nebo regionálními prognostickými
          iniciativami; spolupráce mezi EU, třetí zemí a mezinárodními prognostickými iniciativami.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                        L 400/207
Mezinárodní spolupráce
Vzhledem k velkému mezinárodnímu rozměru výzkumu bude rozvíjena mezinárodní spolupráce ve
všech oblastech tématu. Na mnohostranném a dvoustranném základě budou prováděny zvláštní
akce v rámci mezinárodní spolupráce týkající se řady vybraných témat, která budou vymezena
podle potřeb partnerských zemí i zemí evropských.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum vznikajících potřeb poskytne prostor, aby mohli výzkumní pracovníci identifikovat a řešit
výzkumné výzvy, které nejsou uvedeny výše. Bude podporovat inovační reflexi o výzvách, jimž
musí Evropa čelit a které nebyly dosud ve velké míře projednány, či o dalších kombinacích otázek,
perspektiv a oborů. Bude také prováděn výzkum pro reakci na nepředvídané politické potřeby
v úzké spolupráci se subjekty zapojenými do politiky.
9.       Vesmír
Cíl
Podporovat evropský kosmický program se zaměřením na aplikace, jako je globální monitoring
životního prostředí a bezpečnosti (GMES), s přínosem pro občany a pro konkurenceschopnost
evropského kosmického průmyslu. To přispěje k rozvoji evropské politiky pro oblast vesmíru a
doplní úsilí členských států a dalších klíčových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury (ESA).
 ---pagebreak--- L 400/208        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
Přístup
V této oblasti Společenství přispěje ke stanovení společných cílů založených na požadavcích
uživatelů a cílech politiky; ke koordinaci činností, k zamezení zdvojování, k usnadnění
interoperability a ke zlepšení nákladové efektivnosti. Přispěje také k definování norem. Evropská
politika v oblasti vesmíru1 bude sloužit cílům veřejných orgánů a rozhodovacích orgánů a současně
posílí konkurenceschopnost evropského průmyslu. Bude prováděna prostřednictvím evropského
kosmického programu a sedmý rámcový program přispěje k podpoře či doplnění výzkumu
a technologického rozvoje prováděného jinými zúčastněnými subjekty v Evropě, jak veřejnými, tak
soukromými.
Akce v rámci tohoto tématu budou podporovat cíle politiky Společenství, například v oblastech
zemědělství, lesnictví, rybolovu, životního prostředí, telekomunikací, bezpečnosti, rozvoje, zdraví,
humanitární pomoci, dopravy, vědy, vzdělání, a také zajistí, aby byla Evropa zapojena do regionální
i mezinárodní spolupráce. Předpokládá se, že vesmírné nástroje také přispějí k vymahatelnosti práva
v některých z těchto oblastí.
Při zvláštním zaměření na využívání stávajících schopností v Evropě je cílem činností uvedených v
tomto cíli především: využívání vesmírných prostředků pro provádění aplikací, zejména GMES
(globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti), které společně se systémem Galileo
představují stěžejní projekty evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i úsilí při průzkumu
vesmíru a aktivování technologií, které podporují strategickou roli Evropské unie.
1
        „ Evropská politika v oblasti vesmíru: předběžné prvky “ - KOM(2005) 208.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                  Úřední věstník Evropské unie                          L 400/209
Očekává se, že činnosti zaměřené na aplikace doplní akce prováděné v rámci jiných témat
zvláštního programu „Spolupráce“ (zejména akce prováděné v souvislosti s tématem „životní
prostředí“ ve spojení s pozorováním Země a s GEOSS a akce v rámci tématu „informační a
komunikační technologie“). Rovněž budou rozvíjeny tematické synergie a související činnosti
v jiných zvláštních programech. Tyto činnosti budou doplněny jinými akcemi zahrnutými v
rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace a v programu pro vzdělávání a odbornou
přípravu.
Výzkumné činnosti a přenos technologií v rámci tématu by mohly oslovit zejména malé a střední
podniky, které vyvíjejí inovační technologie a potřebují se seznámit s novými příležitostmi v oblasti
vesmírných technologií (spin-in) nebo vyvíjejí aplikace pro vlastní vesmírné technologie na jiných
trzích (spin-off).
Řízení některých částí vesmírných činností by mohlo být svěřeno stávajícím externím subjektům,
například ESA1, a jiným subjektům a agenturám na evropské nebo vnitrostátní úrovni. V případě
GMES by mohly být výzkumné činnosti prováděny v rámci společné technologické iniciativy (viz
příloha III).
1
        Na základě podmínek rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Evropskou
        kosmickou agenturou (Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 64).
 ---pagebreak--- L 400/210        CS                    Úřední věstník Evropské unie                             30.12.2006
Činnosti
• Aplikace založené na vesmírných technologiích sloužící evropské společnosti
–         Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES)
Cílem je vyvinout vhodné systémy družicového monitorování a včasného varování, také pro
bezpečnost občanů, které budou zdrojem jedinečných a globálně dostupných údajů a budou
konsolidovat a podněcovat vývoj svého operačního využívání. Tento program bude rovněž
podporovat rozvoj operačních služeb GMES, které rozhodovacím orgánům umožňují lépe předvídat
či zmírňovat krizové situace a záležitosti týkající se řízení životního prostředí a bezpečnosti a
zvládání přírodních pohrom, počínaje „zrychlenými“ službami v oblastech reakce ve stavu nouze,
monitorování země a námořních služeb. Výzkumné činnosti by měly především přispívat k co
největšímu využívání údajů GMES shromážděných z vesmírných zdrojů a k jejich integraci s údaji
z jiných pozorovacích systémů do ucelených produktů, které mají poskytovat informace a cílené
služby konečným uživatelům prostřednictvím účinné integrace údajů a správy informací. Další
družicové technologie (např. komunikace, navigace) budou případně integrovány do rozvoje služeb
GMES. Výzkumné činnosti by měly rovněž přispívat k posílení monitorovacích technik
a souvisejících technologických nástrojů, aby byly v případě nutnosti vyvinuty nové vesmírné
systémy nebo zlepšena interoperabilita systémů současných a aby se umožnilo jejich využití
v předoperačních a operačních službách reagujících na různé typy požadavků. Výzkum by měl
podporovat vývoj udržitelných systémů vycházejících z vesmírných technologií a systémů in situ
(včetně těch, které jsou umístěny na zemi a na palubě letadel), zejména: pro sledování země, oceánů
a pro řešení krizí s častým snímkováním vysokého rozlišení u velmi důležitých oblastí, včetně
citlivých, městských a rychle se rozvíjejících oblastí; pro prevenci rizik a jejich řízení a všechny
typy nebezpečí, a to posílením jejich propojení se systémy, jež nejsou založeny na vesmírných
technologiích.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                             L 400/211
•      V oblasti životního prostředí požadavky zahrnují získávání nezávislých poznatků o stavu a
       vývoji udržitelného využívání obnovitelných zdrojů (jako jsou vegetace a lesy), mokřadech,
       rozšiřování pouští, půdním krytu včetně sněhu a ledu a využívání půdy, zásobování
       potravinami, zemědělském prostředí a rybolovu, propadech a zásobách uhlíku;
       atmosférických procesech a chemii a stavu moří. Bude rovněž zohledněn šestý akční plán ES
       pro ochranu životního prostředí týkající se politik v oblasti životního prostředí, které sledují
       změnu klimatu, kvalitu ovzduší, půdy a vody.
•      V oblasti bezpečnosti požadavky zahrnují lepší získávání, přístupnost a výměnu údajů
       a informací potřebných v souvislosti s řešením naléhavých situací a jejich řízením. Bude
       podpořena prevence/zmírňování, sledování, řízení rizik a posuzování přírodních
       a technologických rizik, jakož i humanitární pomoc pro účely řádného posouzení potřeb
       a nouzového plánování v případě přírodních pohrom (například lesních požárů, záplav a
       zemětřesení) a humanitárních krizí (uprchlíci, vnitřně vysídlené osoby atd.). Zváží se rovněž
       podpora pro provádění politik Společenství, jako například vytvoření prostoru svobody,
       bezpečnosti a práva a v oblasti ostrahy hranic.
 ---pagebreak--- L 400/212         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
–         Bezpečnostní aspekty (doplňující výzkum v oblasti bezpečnosti a činnosti v rámci GMES)
Zpráva skupiny ES SPASEC1 zdůraznila, že vesmírné služby hrají tak významnou úlohu, pokud jde
o dobré životní podmínky v evropské společnosti, že se ochrana kritických infrastruktur ve
vesmírném odvětví stává prioritou. K tomu může být třeba služeb a schopností v oblasti dohledu
nad vesmírnými prostředky a také k ochraně pozemních infrastruktur. Systém kontroly vesmíru by
například mohl poskytovat informace o hlavních vlastnostech družic (např. orbitální parametry,
stav), hlavních vlastnostech potenciálně ohrožujících úlomků (tj. parametry trajektorie, fyzikální
parametry) a související informace o kosmickém počasí a objektech v blízkosti Země. V této oblasti
lze počítat se studiemi proveditelnosti a financováním demonstračních projektů.
–         Aplikace v oblasti družicové komunikace
Cílem je podpořit inovační aplikace a služby v oblasti družicové komunikace, které jsou hladce
integrované v globálních elektronických komunikačních sítích, pro občany a podniky v aplikačních
odvětvích zahrnujících civilní obranu, bezpečnost, elektronickou veřejnou správu, telemedicínu,
televzdělávání, vyhledávání a záchranu osob, cestovní ruch a volný čas, dopravu včetně řízení
loďstva a osobní navigaci, zemědělství, lesnictví a meteorologii. Důraz bude kladen na rozvoj
nových aplikací a provádění demonstračních projektů a předoperačních systémů, u nichž družicová
komunikace představuje účinnou reakci na tyto potřeby v podobě služeb GMES.
1
        Zpráva skupiny odborníků o vesmíru a bezpečnosti (z března roku 2005).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      CS                     Úřední věstník Evropské unie                       L 400/213
• Průzkum vesmíru
         –    Cílem je poskytnout výzkumnou a technologickou podporu a maximalizovat
              vědeckou přidanou hodnotu prostřednictvím synergií s iniciativami ESA nebo jiných
              subjektů a agentur na evropské nebo vnitrostátní úrovni v oblasti průzkumu vesmíru,
              včetně souvisejících dopadů přenosu technologií, a usnadnit vědecké obci přístup k
              výsledkům/údajům získaným v průběhu průzkumných misí v rámci evropského
              kosmického programu. Výzkumné činnosti budou prováděny zejména
              prostřednictvím podpůrných akcí, studií proveditelnosti a předoperačních projektů.
              Bude třeba zvážit dodatečné rozměry: základní příležitosti pro mezinárodní
              spolupráci a význam udržování povědomí a šíření výsledků.
         –    Předpokládají se rovněž podpůrné akce a studie proveditelnosti, jejichž
              prostřednictvím by mělo být lépe koordinováno úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů
              a detektorů, jakož i při analýze údajů ve vědách o vesmíru. Akce v tomto rámci
              budou doplňovat příslušné národní a mezinárodní programy (zejména ze strany ESA)
              a budou usilovat o prozkoumání možností mezinárodní spolupráce.
• Výzkum a technologický rozvoj k posílení přítomnosti ve vesmíru
–        Vesmírná technologie
         Obecným cílem je podpořit růst konkurenceschopnosti, nákladové efektivnosti a
         nezávislého přístupu evropského odvětví vesmírných technologií.
 ---pagebreak--- L 400/214         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
          Tohoto cíle by mohlo být dosaženo zejména prostřednictvím vesmírného výzkumu a
          rozvoje dlouhodobých potřeb včetně technologie vesmírné dopravy, a to například:
          posuzováním dlouhodobých potřeb; přispíváním k systémovým studiím zohledňujícím
          požadavky koncových uživatelů; přispíváním k výzkumu rozvinutých technologií pro příští
          generace v oblasti vesmírné dopravy a pohonných systémů.
–         Vesmírné vědy
          Cílem je přispívat k rozvoji pokročilých technologií pro využití ve vesmírných vědách.
          Vesmírné vědy neumožňují pouze hlouběji pochopit strukturu vesmíru, planetu Zemi a
          sluneční soustavu a nové přístupy k biomedicíně a životu a fyzikálním vědám, ale jsou také
          hnací silou pro nový technologický rozvoj a rozvoj řady dalších aplikací, které jsou
          přínosné pro společnost. Sedmý rámcový program by měl doplnit probíhající vědecké
          programy, pokud jsou zjištěny mezery, a měl by podporovat vědecké činnosti zahrnující
          také činnosti na palubě Mezinárodní vesmírné stanice (ISS). Předpokládá se rovněž
          provádění podpůrných činností, které mají usnadnit přístup k vědeckým údajům, včetně
          údajů získaných z předchozích misí.
Mezinárodní spolupráce
Využívání a průzkum vesmíru jsou svou povahou celosvětovou záležitostí. Účinná mezinárodní
vesmírná spolupráce pomůže posílit politické postavení Unie ve světě, její hospodářskou
konkurenceschopnost a její pověst v oblasti vědecké excelentnosti. Spolupráce ve vesmírném
odvětví rovněž posílí cíle vnější politiky Společenství (např. podporu rozvojových a sousedních
zemí).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                      Úřední věstník Evropské unie                          L 400/215
V této souvislosti bude pozornost zaměřena na rozvoj celkové strategie v oblasti mezinárodní
vesmírné spolupráce, jakož i na rozvoj účinného koordinačního mechanismu zahrnujícího všechny
příslušné evropské aktéry.
Vesmír je třeba považovat za výsadní odvětví pro rozvoj mezinárodních činností, zejména
ve spolupráci s hlavními a vznikajícími vesmírnými velmocemi, jako je Rusko, Spojené státy, Čína,
Indie, Kanada, Japonsko, Ukrajina a další země, které provádějí činnosti ve vesmíru.
Bude se i nadále usilovat o podporu využívání řešení vycházejících z vesmírných technologií pro
udržitelný rozvoj a prevenci rizik v souvislosti s přírodními pohromami a humanitárními krizemi, a
to zejména v Africe. To je v souladu s globálním přístupem GMES, pokud jde o monitorování
životního prostředí1 a bezpečnosti.
Aby se zajistily lepší příležitosti pro účinnou spolupráci a aby se zaručilo, že nejlepší mezinárodní
odborné znalosti v odvětví vesmíru jsou začleněny do evropského kosmického programu, využijí se
pro dvoustranné nebo mnohostranné projekty, mezinárodní a celosvětové iniciativy a pro spolupráci
s transformujícími se ekonomikami a rozvojovými zeměmi zvláštní akce v oblasti spolupráce.
Činnosti budou zahrnovat posuzování a sledování mezinárodních závazků.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Výzkum v oblasti vznikajících potřeb umožní inovační řešení technologického rozvoje v oblasti
vesmírného výzkumu a možné úpravy a aplikace v jiných oblastech (např. řízení zdrojů, biologické
procesy a nové materiály). Výzkum pro reakci na nepředvídané politické potřeby se může zabývat
tématy, jako je poskytování vesmírných řešení rozvojovým zemím, rozvoj nových nástrojů a metod
pro vesmírné pozorování a komunikaci souvisejících s politikami Společenství a příspěvky
k sociálnímu začlenění.
1
        Například Kjótský protokol, Úmluva Organizace spojených národů o boji proti rozšiřování
        pouští, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, závěry Světového summitu o udržitelném
        rozvoji konaného v roce 2002 a závěry summitu skupiny G 8 konaného v roce 2005.
 ---pagebreak--- L 400/216         CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
10.       Bezpečnost
Cíl
Vyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů
před hrozbami, jako například terorismem, přírodními pohromami a trestnou činností, a současně
ctít základní lidská práva a soukromí; zajistit optimální a koordinované využívání dostupných a
vyvíjejících se technologií ve prospěch civilní bezpečnosti Evropy, podněcovat spolupráci
poskytovatelů a uživatelů řešení v oblasti civilní bezpečnosti, zlepšovat konkurenceschopnost
evropského bezpečnostního průmyslu a dosáhnout výsledků výzkumu, který se řídí konkrétními
úkoly, s cílem odstranit slabá místa v oblasti bezpečnosti.
Přístup
Bezpečnost v Evropě je předpokladem prosperity a svobody. Téma výzkumu v oblasti bezpečnosti
je zaměřeno výlučně na civilní aplikace a podporuje provádění politik a iniciativ Společenství
souvisejících s bezpečností, jako je například vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva,
doprava, zdraví (včetně programu EU na ochranu zdraví1), civilní ochrana (včetně přírodních a
průmyslových pohrom), energetika, životní prostředí a zahraniční politiky. Takto bude toto téma
přínosné pro růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu.
Usnadní různým vnitrostátním a mezinárodním subjektům spolupráci a koordinaci, aby se zamezilo
zbytečnému zdvojování a aby byly prozkoumány synergie, kdekoli to bude možné. Bude zaměřeno
na řešení nedostatků v oblasti kapacit a poskytne jasnou přidanou hodnotu bezpečnostním potřebám
v Evropě. Hlavní zásadou celého tématu bude respektování soukromí a občanských svobod. Nebude
se zabývat žádnou technologií pro smrtící nebo destruktivní zbraně.
1
        S cílem zlepšit připravenost a reakci na záměrné uvolňování biologických nebo chemických
        činitelů.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                      Úřední věstník Evropské unie                             L 400/217
Bude prosazováno dodržování zvláštních požadavků týkajících se důvěrnosti, avšak transparentnost
výsledků výzkumu nemusí být nutně omezena. Dále je třeba určit oblasti, které umožňují současnou
transparentnost výsledků výzkumu.
Tyto činnosti na úrovni Společenství, které nesouvisí s obranou, se budou zabývat čtyřmi oblastmi
úkolů v rámci civilní bezpečnosti, které byly určeny v reakci na konkrétní výzvy značného
politického významu a evropské přidané hodnoty, pokud jde o hrozby a potenciální bezpečnostní
události, a třemi oblastmi průřezového zájmu. Každá oblast úkolů zahrnuje šest fází, jejichž délka
trvání a důraz se liší. Jde o těchto šest fází: identifikovat (událost), zabránit (hrozbě), chránit (cíl),
připravit (operaci), reagovat (na krizi) a odstranit (následky); přičemž je uvedeno, jaká úsilí je třeba
v jednotlivých fázích vyvinout. První čtyři fáze odkazují na snahy předcházet mimořádným
událostem a zmírnit jejich potenciální nepříznivý dopad, poslední dvě odkazují na snahy vyrovnat
se s mimořádnou situací a dlouhodobými následky.
Pro každou fázi jednotlivých oblastí úkolů je důležitý konkrétní soubor schopností, které musejí
subjekty odpovědné za bezpečnost občanů mít, aby mohly účinně čelit hrozbám a mimořádným
událostem. Schopnosti ukazují, jakým způsobem by měly být snahy prováděny, a budou v řadě
případů přispívat k více než jedné fázi nebo oblasti úkolů. Získávání schopností je založeno
na kombinaci znalostí, technologií a organizačních opatření. Toto téma bude rovněž řešit způsoby
zajištění účinného spojení mezi posílenými znalostmi a technologiemi, lepším využitím běžných
systémů IKT v oblasti různých operací a rozvíjenými procesy a jejich skutečným prováděním
různými koncovými uživateli, aby tak bylo dosaženo zlepšení evropských bezpečnostních
schopností.
 ---pagebreak--- L 400/218         CS                   Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Výzkum se zaměří zejména na řešení nedostatků v oblasti schopností, a to rozvojem technologií
a dovedností vyžadovaných konkrétními oblastmi úkolů a určených přístupem „shora dolů“, který
je řízen dialogem s koncovými uživateli v souladu s cíli a prioritami. Do určování požadavků na
bezpečnostní výzkum, které mají být řešeny, budou jako koncoví uživatelé bezpečnostního
výzkumu zahrnuty veřejné orgány, soukromý sektor a obyvatelé EU. Bude přijat přístup
„systémové analýzy“, který bude řídit analýzu nedostatků v oblasti civilní ochrany a požadavků v
oblasti výzkumu a technologií v každé oblasti úkolů. Činnosti budou zahrnovat analýzu
bezpečnostních požadavků civilních záležitostí. Toto určování výzkumných požadavků by mělo být
nepřetržitě důležitou součástí výzkumu v rámci tohoto tématu.
Tento přístup zaměřený na nedostatky ve schopnostech bude doplněn přístupem „zdola nahoru“, v
jehož rámci se zkoumají technologie pro účely posouzení, jakým způsobem by mohly být využity
pro posílení evropské bezpečnosti. Důležitým aspektem je využívání excelence ze strany nabídky
(např. průmyslu, univerzit, výzkumných center) pro předkládání inovačních bezpečnostních řešení.
Výzkum bude víceoborový a zaměřený na úkoly a bude sahat od rozvoje technologií a metodik
k integraci, demonstraci a ověřování technologií a systémů. Je podporována víceúčelová povaha
technologií, aby se co nejvíce rozšířila oblast jejich uplatnění a zvýšilo vzájemné obohacení
a přijímání dostupných a vyvíjejících se technologií v odvětví civilní bezpečnosti. Téma
bezpečnostního výzkumu bude zaměřeno na přípravu střednědobých a dlouhodobých účinných
řešení, která jsou dostatečně přizpůsobivá a inovační pro boj s příslušnými hrozbami. Bude rovněž
doplňovat a integrovat výzkum orientovaný na technologie a systémy související s civilní
bezpečností, který je prováděn v rámci jiných témat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                            L 400/219
Bezpečnostní výzkum potřebuje konkrétní pravidla provádění, která zohlední jeho zvláštní povahu a
ochrání citlivé informace týkající se bezpečnosti a která členským státům a koncovým uživatelům
poskytnou dostatek informací o výsledcích.
Výzkum se zaměří výlučně na aplikace v oblasti civilní bezpečnosti. Je zřejmé, že existují oblasti
technologií dvojího užití, které se týkají civilních i vojenských aplikací, a proto bude zřízen rámec
pro koordinaci s činnostmi Evropské obranné agentury (EDA). Navíc bude bezpečnostní výzkum
koordinován s ostatními činnostmi na vnitrostátní a evropské úrovni, aby se zajistila vzájemná
informovanost a zabránilo se zbytečnému zdvojování financování.
Dlouhodobý výzkumný program vypracovaný Evropským poradním výborem pro výzkum
v otázkách bezpečnosti (ESRAB)1 bude podporovat definici obsahu a struktury výzkumu v rámci
tohoto tématu.
1
        Zřízený během tříleté přípravné akce pro výzkum v oblasti bezpečnosti (PASR 2004-2006).
 ---pagebreak--- L 400/220         CS                    Úřední věstník Evropské unie                         30.12.2006
Činnosti
Činnosti se zaměří na tyto oblasti úkolů:
• Bezpečnost občanů: při činnostech bude kladen důraz na aspekty hrozeb případných
   mimořádných událostí nadnárodního významu, jako jsou pachatelé trestných činů, vybavení
   a zdroje, které používají či které slouží jako mechanismy pro útok. Pro tuto oblast úkolů je
   potřeba mnoho schopností, z nichž řada souvisí především s fázemi identifikace, prevence,
   přípravy a reakce. Cílem je zamezit mimořádné události a zmírnit její případné následky. Aby
   byly tyto schopnosti vytvořeny s cílem zajistit civilní ochranu, včetně biologické ochrany
   a ochrany proti rizikům plynoucím z trestné činnosti a teroristických útoků, bude důraz klade
   například na tyto oblasti: hrozby (chemické, biologické, radiologické a jaderné, CBRN),
   povědomí (např. shromažďování zpravodajských informací, uchovávání, využívání, sdílení;
   varování), detekci (např. nebezpečné látky, výbušniny, činidla typu B nebo C, jednotlivci či
   skupiny, podezřelé chování), identifikaci a autentizaci (např. osob, typu a množství látek),
   prevenci (např. kontrola přístupu a pohybu, s ohledem na finanční zdroje, kontrola finančních
   struktur), připravenost (např. posouzení rizik; ochrana CBRN, kontrola záměrně uvolněných
   biologických a chemických činidel; posouzení úrovně strategických zásob, jako jsou lidské
   zdroje, dovednosti, vybavení, spotřební materiály; s ohledem na události velkého rozsahu atd.),
   neutralizaci (např. raketové střely, komunikace, vozidla, nedestruktivní systémy) a omezování
   účinků teroristických útoků a trestné činnosti, zpracovávání údajů pro vymáhání práva.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                            L 400/221
• Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb: Činnosti se zaměří na cíle mimořádných
   událostí nebo pohrom nadnárodního významu, jako například na infrastruktury zahrnující místa
   významných událostí, důležitá místa politického (např. budovy parlamentů) nebo symbolického
   (např. konkrétní památky) významu a veřejné služby v oblasti energetiky (včetně ropy, elektřiny,
   plynu), zásobování vodou, dopravu (včetně letecké, vodní, pozemní), komunikaci (včetně
   vysílání), finance, veřejnou správu, veřejné zdraví atd. Pro zvládnutí této oblasti úkolů je třeba
   mnoho schopností, řada z nich se vztahuje především k fázím ochrany, ale také i přípravy. Cílem
   je zamezit mimořádné události a zmírnit její případné následky. Při získávání požadovaných
   schopností bude kladen důraz například na problematiku: analýzy, modelování a posuzování
   zranitelnosti fyzických infrastruktur a jejich provozu; zabezpečení současných i budoucích
   veřejných i soukromých kritických síťově propojených infrastruktur, systémů a služeb, a to
   s ohledem na jejich fyzické, logické a funkční aspekty; systémů kontroly a varování pro
   umožnění rychlé reakce na mimořádnou událost; ochrany proti kaskádovému efektu
   mimořádných událostí, vymezení a návrhu kritérií pro výstavbu nových bezpečných infrastruktur
   a veřejných služeb.
 ---pagebreak--- L 400/222         CS                    Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
• Inteligentní ostraha a bezpečnost hranic: Činnosti budou zaměřeny na otázky související se
    všemi jednotlivými úrovněmi evropské strategie pro bezpečnost hranic, od postupů spojených se
    žádostí o vízum na velvyslanectvích a konzulárních úřadech (úroveň 1), přes přeshraniční
    spolupráci (úroveň 2), opatření na hraničních přechodech pozemních, v přístavech a na letištích,
    jakož i mezi hraničními přechody na zelených a modrých hranicích (úroveň 3) a až k činnostem
    uvnitř evropských vnějších hranic (úroveň 4), jako například výměna informací, vyrovnávací
    opatření, Schengenský informační systém (SIS), soudní, policejní, celní a hraniční spolupráce.
    Pro tuto oblast úkolů je třeba řada schopností, z nichž mnohé souvisí především s fázemi
    identifikace, zabránění a ochrany. Cílem je zamezit mimořádné události a zmírnit její případné
    následky.
   Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: posílení
   efektivity a účinnosti všech náležitých bezpečnostních systémů, vybavení, nástrojů a procesů
   používaných na hraničních přechodech (např. identifikace přicházejících osob, neinvazivní
   detekce osob a zboží, sledování látek, odebírání vzorků, prostorové rozeznávání, včetně sběru a
   analýzy údajů atd.); zvýšení bezpečnosti evropských pozemních a námořních hranic (např.
   prostřednictvím neinvazivní detekce vozidel, a to i pod vodou, sledování vozidel, prostorové
   rozeznávání včetně sběru a analýzy údajů, dohledu, vzdálených operací atd.); námořní
   bezpečnosti; posuzování a řízení (nedovolených) migračních toků. Bude zaveden vhodný rámec
   pro koordinaci s činnostmi Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších
   hranicích.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/223
• Obnovení bezpečnosti a ochrany v případě krize: Činnosti se zaměří na technologie, které
   poskytují přehled o operacích a podporu pro různé operace řízení mimořádných událostí,
   například pokud jde o civilní ochranu (včetně přírodních pohrom a průmyslových nehod),
   humanitární pomoc a záchranné úkoly. Pro tuto oblast úkolů je třeba mnoho schopností, z nichž
   řada souvisí především s fázemi přípravy, reakce a odstraňování následků. Cílem je zmírnit
   následky mimořádné události. Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz
   například na problematiku: všeobecné organizační a operační připravenosti na mimořádné
   bezpečnostní události (např. koordinace mezi organizacemi a komunikace v případech nouze,
   posuzování strategických zásob, strategické inventáře atd.), krizového řízení (např. integrované
   prostředky varování a řízení, posuzování mimořádné události a prioritní požadavky, integrace
   různorodých činitelů a zdrojů, evakuace a izolace, neutralizace a omezování účinků
   teroristických útoků a trestné činnosti atd.), zásahů v nepřátelském prostředí, mimořádné
   humanitární pomoci a řízení následků a kaskádových efektů mimořádné události (např.
   fungování systémů veřejné zdravotní péče, nepřetržité fungování podniků, opatření na budování
   důvěry, obnova přerušeného či zničeného fungování společnosti atd.).
 ---pagebreak--- L 400/224         CS                    Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
Výše uvedené oblasti budou podporovány činnostmi v následujících oblastech průřezového zájmu:
• Integrace, vzájemné propojení a interoperabilita bezpečnostních systémů: činnosti spojené
   se zpravodajskou činností, shromažďováním informací a civilní ochranou umožní výkon nebo
   budou přispívat k výkonu technologií potřebných pro budování výše jmenovaných schopností, a
   proto se zaměří na průřezové otázky, například na: posílení interoperability a vzájemné
   komunikace systémů, vybavení, služeb a procesů, včetně vymáhání práva, protipožárních
   informačních infrastruktur, informačních infrastruktur civilní ochrany a lékařských informačních
   infrastruktur, a současně zajištění jejich spolehlivosti, ochrany důvěrnosti a integrity informací,
   sledovatelnosti všech transakcí a jejich zpracování atd. Činnosti se budou také zabývat
   normalizací a otázkami odborné přípravy (a to také s ohledem na kulturní, lidskou a organizační
   interoperabilitu).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         L 400/225
• Bezpečnost a společnost: činnosti jsou průřezové povahy a měly by se provádět prostřednictvím
   interakce přírodních věd, technologie a jiných věd, zejména věd politických, sociálních a
   humanitních. Důraz bude kladen na cílené kulturní a socioekonomické analýzy, jakož i na
   analýzy systémových rizik, tvorbu scénářů a na další výzkumné činnosti související například
   s těmito tématy: bezpečnost coby vyvíjející se koncept (ucelená analýza bezpečnostních potřeb
   s cílem definovat hlavní funkční požadavky na řešení měnící se oblasti bezpečnosti); vzájemné
   závislosti, zranitelná místa v důsledku pohrom a nové hrozby (např. v oblasti terorismu a
   organizované trestné činnosti); postoj občanů v krizových situacích (např. vnímání terorismu a
   trestné činnosti, chování davů, veřejné chápání občanských práv a sociokulturních forem
   ochrany a přijetí bezpečnostních (a ochranných) kontrol); připravenost občanů na teroristické
   útoky; otázky týkající se komunikace mezi orgány a občany v krizových situacích; zvýšení
   veřejného povědomí o hrozbách; orientace občanů, pokud jde o vnitřní poradní systémy a
   systémy pomoci v oblasti bezpečnosti v členských státech a na úrovni EU; behaviorální,
   psychologické a jiné náležité analýzy pachatelů teroristických útoků; etické otázky spojené s
   ochranou osobních údajů a integritou informací. Výzkum se také zaměří na rozvoj statistických
   ukazatelů souvisejících s trestnou činností, aby bylo možné posoudit změny v kriminalitě.
• Koordinace a strukturování výzkumu v oblasti bezpečnosti: tato oblast tvoří platformu pro
   činnosti, jež mají koordinovat a strukturovat vnitrostátní, evropské a mezinárodní výzkumné úsilí
   v oblasti bezpečnosti, rozvíjet synergie mezi civilním, bezpečnostním a obranným výzkumem,
   jakož i koordinovat aspekty poptávky a nabídky týkající se výzkumu. Činnosti se zaměří na
   zlepšení náležitých právních podmínek a postupů.
 ---pagebreak--- L 400/226         CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Mezinárodní spolupráce
Mezinárodní spolupráce na činnostech spojených s výzkumem v oblasti bezpečnosti se bude
provádět v souladu s vnitřními i vnějšími aspekty politik Společenství. Vzhledem ke zvláštní
citlivosti této oblasti bude mezinárodní spolupráce zvažována jednotlivě s ohledem na zapojené
země. Konkrétní požadavky a kritéria pro mezinárodní spolupráci mohou být upřesněny
v pracovním programu.
Zváží se zvláštní akce v oblasti mezinárodní spolupráce přinášející vzájemný prospěch, jako je
výzkum týkající se bezpečnostních činností celosvětové použitelnosti, např. řízení rozsáhlých
pohrom.
Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby
Téma týkající se výzkumu v oblasti bezpečnosti je povahou i navržením pružné. Činnosti umožní
přizpůsobit se dosud neznámým bezpečnostním hrozbám, včetně pohrom, a politickým potřebám,
které mohou v souvislosti s nimi vzniknout. Tato pružnost doplní výše uvedené výzkumné činnosti
zaměřené na úkoly.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         CS                       Úřední věstník Evropské unie                                    L 400/227
                                                 PŘÍLOHA II
                               ORIENTAČNÍ ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ
Orientační rozdělení prostředků (v milionech EUR):
         Zdraví                                                                                6 100
         Potraviny, zemědělství a rybolov a biotechnologie                                           1 935
         Informační a komunikační technologie                                                        9 050
         Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní                                         3 475
         technologie
         Energetika                                                                                2 350
         Životní prostředí (včetně změny klimatu)                                                    1 890
         Doprava (včetně letectví)                                                                   4 160
         Sociálně-ekonomické a humanitní vědy                                                        623
         Vesmír                                                                                1 430
         Bezpečnost                                                                                1 400
        CELKEM1, 2, 3, 4                                                                             32 413
1
        Včetně společných technologických iniciativ (včetně finančního plánu atd.) a části koordinačních činností a
        činností mezinárodní spolupráce, které mají být financovány v rámci těchto témat.
2
        Cílem bude umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků programu bylo poskytnuto malým a středním
        podnikům.
3
        Včetně příspěvku pro Evropskou investiční banku určeného pro finanční nástroj pro sdílení rizik a
        dosahujícího až 800 milionů EUR, jak je uvedeno v příloze III. Témata přispějí na poměrném základě, s
        výjimkou tématu sociálně-ekonomických a humanitních věd, který k finančnímu nástroji pro sdílení rizik
        nepřispěje.
        Pro období let 2007-2010 bude přidělena v ročních splátkách částka 400 milionů EUR.
4
        Z nich alespoň 200 milionů EUR a nanejvýš 250 milionů EUR bude přiděleno COST, s výhradou přezkumu v
        polovině období. Tato finanční podpora bude poskytnuta prostřednictvím grantu, jenž bude vyplacen na
        základě grantové dohody uzavřené mezi Společenstvím a právním subjektem určeným COST jako jeho
        prováděcí subjekt, a bude sdělen Komisi generálním sekretariátem Rady a určen v pracovním programu.
 ---pagebreak--- L 400/228        CS                     Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
                                             PŘÍLOHA III
                                    Finanční nástroj pro sdílení rizik
V souladu s přílohou II poskytne Společenství (koordinační a podpůrná akce) Evropské investiční
bance (EIB), jež bude partnerem při sdílení rizik, příspěvek na finanční nástroj pro sdílení rizik.
Finanční nástroj pro sdílení rizik, který bude spolufinancován Společenstvím a EIB, je zaměřen na
podporu investic soukromého sektoru v celé Evropě do výzkumu, technologického rozvoje a
demonstrací, jakož i do inovací.
Příspěvek Společenství zvýší schopnost banky řídit rizika, a umožní tak i) rozsáhlejší objem úvěrů a
záručních operací EIB pro určitou míru rizika a ii) financování evropských akcí v oblasti VTR,
které jsou rizikovější, což by bez této podpory Společenství nebylo možné, čímž pomůže překonat
nedostatky trhu. Bude usilovat o:
• přidanou hodnotu v oblastech, v nichž trh nemůže poskytnout požadované finanční prostředky a
• zajištění katalytického účinku na pákový efekt v soukromých investicích.
Příspěvek Společenství bude na finanční nástroj pro sdílení rizik přidělen v souladu s ustanoveními
přílohy II.
Evropská investiční banka bude poskytovat finanční prostředky z mezinárodních finančních trhů a
záruky svým finančním partnerům v souladu s vlastními standardními pravidly, předpisy a postupy.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/229
Tento příspěvek použije podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ na poskytování a
přidělování kapitálu v rámci banky k pokrytí části rizik spojených s operacemi podporujícími
způsobilé evropské akce VTR.
EIB na základě svého finančního hodnocení posoudí úroveň finančních rizik a rozhodne o hodnotě
poskytování a přidělování kapitálu.
Posouzení a hodnocení rizik, jakož i následná rozhodnutí ohledně poskytování a přidělování
kapitálu budou v souladu s běžnými postupy banky pro její strukturovaný finanční nástroj, které
schvalují a na něž dohlíží její akcionáři a které budou čas od času aktualizovány a upravovány. Tyto
postupy se kvůli příspěvku Společenství nebudou měnit.
Riziko pro rozpočet Společenství se týká pouze vyplacených částek nebo částek přislíbených k
vyplacení. Vzhledem k tomu, že veškeré zbývající riziko ponese EIB, nevyplývá z toho pro
rozpočet Společenství žádná odpovědnost.
Tento příspěvek Společenství bude vyplácen ročně na základě víceletého plánu a s ohledem na
vývoj poptávky. Roční částka se stanoví v pracovním programu na základě zprávy o činnosti a
prognóz předložených Evropskou investiční bankou.
Víceletý plán bude financován z jednotlivých přispívajících témat a bude případně přizpůsoben v
souladu se zásadou poměrných příspěvků.
 ---pagebreak--- L 400/230          CS                 Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
Dohoda, která bude po důkladných konzultacích s členskými státy uzavřena s EIB, stanoví smluvní
podmínky, na jejichž základě lze používat finanční prostředky Společenství na poskytování
a přidělování kapitálu. Bude mimo jiné zahrnovat tyto smluvní podmínky:
• způsobilost akcí Společenství v oblasti VTR. Společné technologické iniciativy, společné
    projekty, sítě excelence a výzkum ve prospěch malých a středních podniků, financované ze
    strany Společenství, jsou automaticky způsobilé, spadají-li jejich cíle do předmětu přispívajících
    témat tohoto zvláštního programu. Právní subjekty usazené v jiných třetích zemích než v
    přidružených zemích jsou rovněž způsobilé, pokud se účastní nepřímých akcí sedmého
    rámcového programu a jsou-li jejich náklady způsobilé pro financování Společenstvím.
   Další evropské akce (jako je EUREKA) jsou způsobilé, pokud se týkají výzkumu,
   technologického rozvoje nebo demonstrací v oblasti přispívajících témat reagujících na zásady a
   kritéria evropského výzkumu a pokud jsou vypůjčovatelé nebo příjemci záruky právními
   subjekty usazenými v členských státech nebo přidružených zemích.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          L 400/231
    Finanční nástroj pro sdílení rizik bude poskytnut ve všech členských státech a přidružených
    zemích s cílem zajistit, aby všechny právní subjekty, a to bez ohledu na jejich velikost (včetně
    malých a středních podniků a výzkumných organizací, včetně vysokých škol) a ve všech
    členských státech, mohly využívat tohoto nástroje pro financování svých činností v rámci
    způsobilých akcí.
    Inovační činnosti obchodní povahy jsou pro finanční nástroj pro sdílení rizik způsobilé pouze
    prostřednictvím vlastního příspěvku EIB.
    V souladu s nařízením [o pravidlech pro účast] přijatým podle článku 167 Smlouvy stanoví
    dohoda rovněž postupy, pomocí nichž by Společenství mohlo v řádně odůvodněných případech
    odmítnout použití příspěvku Společenství Evropskou investiční bankou;
    pravidla vymezení podílu finančního rizika, které bude pokryto příspěvkem Společenství,
    a prahu rizika, při jehož překročení může EIB použít příspěvek Společenství, jakož i sdílení
    odpovídajícího příjmu.
    Výše příspěvku Společenství pro jednotlivé operace závisí na hodnocení finančního rizika
    vypracovaného EIB. Očekává se, že se výše celkového poskytování a přidělování kapitálu pro
    většinu operací finančního nástroje pro sdílení rizik bude pohybovat mezi 15 % a 25 %
    jmenovité hodnoty těchto operací. Výše celkové částky příspěvku Společenství na poskytování
    a přidělování kapitálu nepřekročí v žádném případě 50 % jmenovité hodnoty půjčky nebo
    záruky. V rámci každé operace bude fungovat sdílení rizika.
    ujednání, jejichž prostřednictvím bude Společenství sledovat úvěrové a záruční operace EIB
    související s příspěvkem Společenství, včetně operací provedených prostřednictvím finančních
    partnerů EIB.
EIB může použít příspěvek Společenství pouze pro operace schválené mezi dnem vstupu v platnost
tohoto zvláštního programu a 31. prosincem 2013.
 ---pagebreak--- L 400/232        CS                    Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
O úrocích a příjmech z příspěvku Společenství během tohoto období podává EIB každoročně
zprávu Komisi, která informuje Evropský parlament a Radu. V souladu s čl. 18 odst. 2 finančního
nařízení jsou považovány za příjmy účelově vázané na finanční nástroj pro sdílení rizik a zapíší se
do rozpočtu.
Při přijímání pracovního programu může Komise rozhodnout o přerozdělení, pro účely jakýchkoli
jiných nepřímých akcí v rámci tématu „Výzkumné infrastruktury“ tohoto zvláštního programu,
jakékoli částky, jež nebyla použita finančním nástrojem pro sdílení rizik, a byla tudíž z EIB
vrácena, a to po hodnocení v polovině období uvedeném v příloze II rámcového programu. Součástí
hodnocení v polovině období bude externí posouzení dopadu finančního nástroje pro sdílení rizik.
Komise bude pozorně sledovat, zda je příspěvek Společenství efektivně využíván, včetně hodnocení
ex post úspěšných prvků akce, a pravidelně podávat zprávy programovému výboru. Kromě toho
Komise hlavní závěry o této věci zařadí do výroční zprávy o činnostech v oblasti výzkumu a
technologického rozvoje a podle článku 173 Smlouvy tuto zprávu zašle Evropskému parlamentu a
Radě.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                           L 400/233
                                            PŘÍLOHA IV
   Společné technologické iniciativy a koordinace výzkumných programů, které nejsou programy
                                             Společenství
Společné technologické iniciativy1
Oblasti výzkumu pro orientační seznam společných technologických iniciativ jsou vymezeny níže
na základě kritérií stanovených v příloze I. Tyto společné technologické iniciativy řeší řadu
rozmanitých výzev. Proto je podle toho třeba navrhnout struktury na základě zvláštního přístupu pro
jednotlivé případy, aby odpovídaly konkrétním vlastnostem příslušné oblasti výzkumu. V každém
případě by zvláštní struktura byla určena pro účely provedení dohodnutého výzkumného programu
společné technologické iniciativy a sjednotila by nezbytné veřejné a soukromé investice
a koordinovala by evropské úsilí. Společenství by mohlo finančně podpořit provádění výzkumného
programu na základě samostatných návrhů Další společné technologické iniciativy lze určovat na
základě kritérií upřesněných v příloze I a lze je navrhovat během provádění sedmého rámcového
programu.
• Iniciativa pro inovační lékařství
Společná technologická iniciativa pro inovační lékařství je zaměřena na zvýšení
konkurenceschopnosti evropského farmaceutického odvětví zajišťováním koordinovaného přístupu
k překonání překážek výzkumu v procesu rozvoje nových léčiv, ke snížení času potřebného na
rozvoj léčiv a míry klinického opotřebení nových léčiv. To umožní rychlejší přístup k cílenějším
léčivům a rychlejší návratnost investic do výzkumu, a tudíž i větší využití soukromých investic pro
další výzkum.
1
        Seznam navrhovaných společných technologických iniciativ je pouze orientační a lze jej
        s ohledem na budoucí vývoj upravit. O každé společné technologické iniciativě bude
        rozhodnuto jednotlivě (viz přílohu I, kapitolu „Vědecké a technologické cíle, hlavní rysy
        témat a činností“).
 ---pagebreak--- L 400/234         CS                   Úřední věstník Evropské unie                           30.12.2006
Předkonkurenční výzkum, jak je definován ve strategickém výzkumném programu iniciativy
pro inovační lékařství, bude zahrnovat: rozvoj nástrojů a metod pro lepší předvídání vhodnosti,
bezpečnosti a účinnosti léčiv, inteligentní infrastruktury pro integraci údajů a řízení poznatků
prostřednictvím úzké spolupráce mezi průmyslem, akademickými a klinickými středisky při všech
důležitých krocích. Rovněž se bude zabývat vzděláváním a nedostatky v odborné přípravě s cílem
zajistit dostatečné dovednosti Evropy, aby mohla výsledky výzkumu učinit prospěšné pro pacienty.
Bude zajištěna úzká spolupráce mezi Evropským společenstvím, průmyslem a dalšími
zúčastněnými subjekty, např. regulačními agenturami, pacienty, akademickou oblastí, klinickými
lékaři atd., a také mobilizace veřejných i soukromých finančních prostředků. Strategický výzkumný
program se bude provádět prostřednictvím iniciativy pro inovační lékařství, což je vhodná
partnerská struktura mezi veřejnou a soukromou sférou zřízená konkrétně k tomuto účelu.
• Nanoelektronické technologie 2020
Nanoelektronika má pro evropskou konkurenceschopnost strategický význam, neboť její výrobky
jsou klíčové pro umožnění inovací v jiných odvětvích (multimedia, telekomunikace, doprava,
zdraví, životní prostředí, průmyslové zpracování atd.). Vyžaduje, aby snahy v oblasti výzkumu,
vývoje a inovací byly lépe strukturované, optimalizované a integrované do rozsáhlejšího procesu,
do něhož jsou zapojeny veškeré subjekty důležité pro dosažení úspěchu v této oblasti.
Iniciativa bude řešit potřeby technologií využívajících silikon prostřednictvím čtyř technologických
oblastí: (i) zmenšování logických a paměťových součástek, aby se zvýšil výkon a snížily náklady,
(ii) rozvoj funkcí s přidanou hodnotou, včetně funkcí snímání, ovládání a balení a jejich propojení
s logikou a pamětí, aby byla vytvořena komplexní řešení systémů na čipu (system-on-chip) a
systémů v souboru (systems-in-a-package), (iii) vybavení a materiály, (iv) automatizace
navrhování.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                    Úřední věstník Evropské unie                         L 400/235
• Vestavěné počítačové systémy
Vestavěné počítačové systémy – neviditelná elektronika a software, které výrobkům a procesům
dodávají inteligenci – mají strategický význam pro konkurenceschopnost důležitých evropských
průmyslových odvětví, např. automobilového a leteckého průmyslu, průmyslu vyrábějící spotřební
elektroniku, telekomunikací, lékařských systémů a zpracovatelského průmyslu. Zvýšení
propojitelnosti těchto součástek dále vytváří potenciál pro zcela nové trhy a společenské aplikace,
v nichž Evropa musí zaujmout výhodné postavení, aby z nich měla prospěch.
Společná technologická iniciativa pro vestavěné počítačové systémy spojí a zacílí výzkumné snahy
a využije soukromé i veřejné investice, aby se sdílela vysoká rizika a udržela vysoká úroveň
ambiciózních cílů. Iniciativa bude řešit projektování, rozvoj a využívání všudypřítomných,
interoperabilních, nákladově efektivních, avšak výkonných, bezpečných a zabezpečených
elektronických a softwarových systémů. Bude poskytovat referenční návrhy, které nabízejí
standardní architektonické přístupy pro konkrétní řady aplikací, middleware umožňující bezešvou
propojitelnost a interoperabilitu, integrované návrhy softwarových nástrojů a metod pro rychlý
rozvoj a prototypizaci, jakož i nové přístupy pro interakci mezi počítači a skutečným světem.
• Iniciativa pro vodíkové a palivové články
Vodíkové a palivové články jsou energetické technologie, které mohou způsobit zásadní zvrat ve
způsobu, jakým Evropa vyrábí a spotřebovává energii, a mohou poskytnout mohutný potenciál pro
rozvoj dlouhodobé, nezávislé a udržitelné dodávky energie a výrazně zvýšit evropskou
konkurenceschopnost. Přechod k hospodářství orientovanému na vodík vyžaduje rozsáhlý výzkum
a kapitálové investice do vytváření nových průmyslových odvětví, nových struktur dodávkových
řetězců, infrastruktury a lidských zdrojů.
 ---pagebreak--- L 400/236         CS                   Úřední věstník Evropské unie                        30.12.2006
Společná technologická iniciativa definuje a provede cílený evropský program pro průmyslový
výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, aby byly vyvinuty odolné technologie pro vodíkové a
palivové články, a to až k bodu obchodního odběru. Hlavními tématy výzkumného programu
společné technologické iniciativy bude: rozvoj palivových článků pro aplikace v řadě odvětví;
udržitelné zásobování vodíkem, včetně výroby, distribuce, uskladnění a dodávky; integrované
rozsáhlé demonstrace rozvíjejících se a pokročilých technologií ve skutečném provozním kontextu
a přípravné činnosti pro tržní rámec. To bude prováděno na základě promyšleného a stále se
vyvíjejícího plánu EU pro technologie a obchod a budou upřesněny strategie pro přechod a
dlouhodobé cíle a důležité body při provádění.
• Letectví a letecká doprava
Pokud si má Evropa v budoucnu uchovat udržitelný, inovační a konkurenceschopný průmysl
v oblasti letectví a letecké dopravy, musí si udržet vedoucí postavení v oblasti klíčových
technologií. Vývoj ekologicky šetrných technologií je klíčový pro zajištění konkurenceschopnosti
celého odvětví letecké dopravy. Inovativní technologie mají rozhodující význam pro udržení
konkurenceschopnosti v oblastech, v nichž tlak hospodářské soutěže vzrůstá, a pro znovuzískání
konkurenceschopnosti v oblastech, v nichž má Evropa potenciál získat značný podíl na trhu,
například v regionální dopravě. Letectví je průmysl, jehož významnou složku tvoří VTR, a
současná konkurenceschopnost evropských společností v oblasti letectví a letecké dopravy na
světových trzích je založena na rozsáhlých soukromých investicích do výzkumu (běžně 13 až 15 %
z obratu) během mnoha desetiletí. Vzhledem ke zvláštnostem tohoto odvětví závisí nový rozvoj
často na účinné spolupráci mezi soukromým a veřejným sektorem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        CS                   Úřední věstník Evropské unie                         L 400/237
Určité aspekty strategického výzkumného programu ACARE vyžadují určitou úroveň dopadů
a trvalost cíle, což vyžaduje společnou technologickou iniciativu zaměřenou na soudržný a cílený
program výzkumu pokročilých technologií a na podporu aspektů, jako jsou integrace, rozsáhlé
ověřování a demonstrace.
V oblasti letectví a letecké dopravy budou řešeny různé oblasti, např. ekologická a nákladově
efektivní systémy letecké dopravy („zelený systém letecké dopravy“) a řízení letového provozu
podporující politiku jednotného evropského nebe a iniciativu SESAR.
• Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES)
Evropa potřebuje autonomní schopnost založenou na evropské normě pro globální monitorování.
To výrazně pomůže Evropě i jejímu průmyslu v této oblasti, kde její konkurenti silně investují do
rozvoje norem pro globální systémy monitorování.
GMES musí reagovat na politický mandát vyjádřený v usnesení Rady ze dne 13. listopadu 2001 o
zahájení úvodní fáze globálního monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES)1, které
následovalo po summitu v Göteborgu v červnu roku 2001, akční plán týkající se GMES předložený
v únoru roku 20042 a zahrnutí GMES do „iniciativy pro růst“ a do seznamu pro „rychlý start“.
1
        Úř. věst. C 350, 11.12.2001, s. 4.
2
        „Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES): zřízení kapacity GMES
        do roku 2008 – (akční plán (2004 – 2008)“ - KOM(2004) 65, 3.2.2004.
 ---pagebreak--- L 400/238         CS                   Úřední věstník Evropské unie                          30.12.2006
Budoucnost GMES závisí na výrazných dlouhodobých investicích jak ze strany uživatelů, tak
poskytovatelů infrastruktur (veřejných i soukromých). Proto je důležité, aby GMES potvrdilo svoji
jasnou a soudržnou úlohu, kterou mohou uživatelé, veřejné orgány a průmyslové odvětví snadno
identifikovat. To bude nezávisle na specifických oblastech využití GMES zahrnovat soubor
přijatých norem a ověřovacích mechanismů a politik, a to vše bude spadat pod jedinou politickou
odpovědnost.
Za tímto účelem by bylo možné vytvořit řídicí strukturu GMES v podobě společné technologické
iniciativy, v níž se spojí všechny náležité zúčastněné subjekty a jejich zdroje, zejména organizace
uživatelů na vnitrostátní a evropské úrovni.
Společná technologická iniciativa pro GMES by měla zajistit úzkou koordinaci činností
souvisejících s GMES, včetně následujících funkcí:
–         konsolidace uživatelských požadavků u každé oblasti uplatnění GMES,
–         sledování a podpora rozvoje operačních služeb GMES, souvisejících kapacit a
          infrastruktur,
–         případné ověřování takových služeb,
–         rozvoj mechanismů, které mají zajistit dlouhodobý přístup k údajům („nakupování údajů“).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                   Úřední věstník Evropské unie                          L 400/239
Společná technologická iniciativa pro GMES by byla také účinnou hnací silou při prosazování
aktivní účasti soukromého sektoru, neboť by koordinovala a financovala průmysl (včetně malých a
středních podniků) a další případné smluvní strany, které mají v úmyslu přispět k provádění GMES
prostřednictvím náležitých konkurenčních procesů.
GMES zajistí Evropě vedoucí postavení v oblasti řízení a využívání hlavních infrastruktur, včetně
strategických vesmírných kapacit. Rovněž by mohlo být základem pro účinné využívání omezených
přírodních zdrojů veřejnými i soukromými subjekty. Tím pomůže zvýšit produktivitu v mnoha
odvětvích, které potřebují soudržné a aktuální informace o dostupných prostředcích.
Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství1
Níže je uveden orientační seznam iniciativ pro společné provádění národních výzkumných
programů, na něž by se mohla vztahovat zvláštní rozhodnutí na základě článku 169 Smlouvy.
Během provádění sedmého rámcového programu mohou být vymezovány a navrhovány další
iniciativy.
V případě každého rozhodnutí, pokud bude přijato a při jeho přijetí, by byla společně s organizační
strukturou a příslušnými orgány řízení nezbytnými pro provádění akce vytvořena specializovaná
prováděcí struktura. V souladu s přílohou II by Společenství mohlo poskytnout finanční podporu
ve prospěch iniciativ a mohlo by se aktivně účastnit provádění pomocí takových prostředků, jež
jsou pro akci nejvhodnější.
1
        Seznam je pouze orientační a navrhované iniciativy podléhají zvláštním rozhodnutím na
        základě článku 169 (viz přílohu I, kapitolu „Vědecké a technologické cíle, hlavní rysy témat
        a činností“).
 ---pagebreak--- L 400/240         CS                    Úřední věstník Evropské unie                       30.12.2006
• Iniciativa podle článku 169 v oblasti výzkumu Baltského moře
Cílem bude zahájit a provádět společný program pro výzkum a rozvoj, který integruje řadu
národních programů v oblasti námořní vědy a udržitelného rozvoje v Baltském moři. V souladu
s řadou mezinárodních, evropských a regionálních úmluv, které se zabývají Baltským mořem,
umožní tato iniciativa vytvoření platformy pro syntézu a šíření nových poznatků v této oblasti a
zajistí nezbytnou podporu výzkumu a rozvoje pro udržitelný rozvoj Baltského moře.
• Iniciativa podle článku 169 v oblasti asistovaného žití
Společný program výzkumu a rozvoje v oblasti asistovaného žití bude zaměřen na sjednocení
národních výzkumných snah, které se zabývají tím, jak může asistované žití zlepšit kvalitu života
starších lidí a prodloužit dobu, po kterou mohou žít samostatně v prostředí svých domovů a jejich
okolí. To zahrnuje například pomoc při provádění každodenních činností, usnadnění společenských
kontaktů, monitorování zdraví a činností a posílení bezpečnosti a zabezpečení. Důraz bude kladen
na integraci zařízení, systémů a služeb do nákladově efektivních, spolehlivých a důvěryhodných
řešení. Iniciativa se zaměří na evropskou spolupráci ve velkém měřítku s dostatečnou kritickou
mírou a dlouhodobými závazky.
• Iniciativa podle článku 169 v oblasti metrologie
Cílem bude zahájit a provádět soudržný společný program výzkumu a rozvoje, který integruje řadu
národních programů, jež Evropě umožní, aby reagovala na rostoucí poptávku po špičkové
metrologii jako nástroji pro inovace a podporu vědeckého výzkumu a politiky. Iniciativa bude
podporovat zejména cíle evropských národních systémů měření, kterých je dosahováno
prostřednictvím sítí národních metrologických laboratoří.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       CS                  Úřední věstník Evropské unie                        L 400/241
                                           PŘÍLOHA V
                  Informace, které má Komise poskytnout v souladu s čl. 8 odst. 5
1.       Informace o jednotlivých projektech umožňující sledovat všechny procesy související s
         jednotlivými návrhy, a zejména:
         –     předložené návrhy;
         –     výsledky hodnocení pro každý návrh;
         –     dohody o grantech;
         –     dokončené projekty.
2.       Informace o výsledku každé výzvy k předkládání projektů a jejich provádění, zejména:
         –     výsledky každé výzvy;
         –     výsledek jednání o dohodách o grantech;
         –     provádění projektů, včetně údajů o platbách a výsledků projektů.
3.       Informace o provádění programu, včetně příslušných informací na úrovni rámcového
         programu, zvláštního programu a jednotlivých témat.
Tyto informace (zejména pokud jde o návrhy, o jejich hodnocení a dohody o grantech) by měly být
poskytovány v jednotné strukturované elektronicky čitelné a upravitelné podobě a měly by být
přístupné prostřednictvím informačního systému a systému podávání zpráv založeného na
informačních technologiích, který umožňuje okamžitou analýzu údajů.