title: Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 73/13/COL ze dne 20. února 2013 , kterým se po osmdesáté deváté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí

text:
               8.5.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 135/49

         ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO
   č. 73/13/COL
   ze dne 20. února 2013,
   kterým se po osmdesáté deváté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory vložením nové kapitoly o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí
   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,
   S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 k této dohodě,
   S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a článek 24 této dohody,
   S ODKAZEM na procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory přijatá Kontrolním úřadem dne 19. ledna 1994 (3),
   VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:
   podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,
   podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, jimiž se zabývá Dohoda o EHP, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,
   dne 19. prosince 2012 přijala Evropská komise nové sdělení o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí
       (4),
   toto sdělení se týká i Evropského hospodářského prostoru,
   v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu,
   podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,
   byly provedeny konzultace s Evropskou komisí a státy ESVO,
   PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
   Článek 1
   Pokyny pro státní podporu se mění vložením nové kapitoly o použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí. Nová kapitola je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.
   Článek 2
   Pouze anglické znění je závazné.

      V Bruselu dne 20. února 2013.

            Za Kontrolní úřad ESVO

         Oda Helen SLETNES

            předsedkyně

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            členka kolegia

      (1)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

      (2)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

      (3)  Pokyny pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, které byly přijaty a vydány Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994 a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „Úř. věst.“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Dále jen „pokyny pro státní podporu“. Aktualizované znění pokynů pro státní podporu je dostupné na internetových stránkách Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (4)  Sdělení Komise – Pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (Úř. věst. C 25, 26.1.2013, s. 1).

      PŘÍLOHA
      POUŽITÍ PRAVIDEL STÁTNÍ PODPORY VE VZTAHU K RYCHLÉMU ZAVÁDĚNÍ ŠIROKOPÁSMOVÝCH SÍTÍ (1)

      1.   ÚVOD

                  1)

                  Dostupnost širokopásmového připojení má strategický význam jak pro evropský růst a inovace ve všech odvětvích hospodářství, tak pro sociální a územní soudržnost. Význam zavádění širokopásmového připojení zdůrazňuje strategie Evropské unie Evropa 2020 (dále jen „EU 2020“). Jedna z jejích stěžejních iniciativ, Digitální agenda pro Evropu (dále jen „DAE“) (2), znovu potvrzuje cíl strategie EU 2020 vybavit do roku 2013 všechny obyvatele Evropy základním širokopásmovým připojením a snaží se zajistit, aby do roku 2020 i) měli všichni Evropané přístup k výrazně rychlejšímu internetu (nad 30 Mb/s) a ii) nejméně 50 % evropských domácností mělo internetové připojení rychlejší než 100 Mb/s. V souladu se strategií EU 2020 a s DAE rovněž Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) podporuje širokou dostupnost širokopásmových služeb pro všechny evropské občany a přístup k rychlejšímu internetu.

                  2)

                  Odvětví elektronických komunikací prošlo důkladnou liberalizací a nyní podléhá odvětvové regulaci. Předpisový rámec EHP pro elektronické komunikace rovněž upravuje pravidla harmonizace týkající se širokopásmového přístupu (3). Pokud jde o stávající širokopásmové sítě, velkoobchodní trhy doposud ve většině států EHP podléhají regulaci ex ante. Při dalším zavádění širokopásmových sítí a zejména přístupových sítí nové generace (dále jen „sítě NGA“) (4) je vzhledem k jejich úloze v odvětví elektronických komunikací nadále nutný zásah vnitrostátních regulačních orgánů (dále jen „VRO“).

                  3)

                  O to důležitější je, aby se veřejné prostředky v tomto odvětví vynakládaly obezřetně a aby Kontrolní úřad zajišťoval, že státní podpora doplňuje, a nikoliv nahrazuje investice účastníků trhu. Každý státní zásah by měl co nejvíce omezovat riziko vytěsnění soukromých investic, změn komerční motivace k investicím a v konečném důsledku narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem EHP.

                  4)

                  Tyto pokyny shrnují zásady politiky Kontrolního úřadu při uplatňování pravidel státní podpory podle Dohody o EHP na opatření, jež mají obecně podpořit zavádění širokopásmových sítí (oddíl 2). Objasňují uplatňování těchto zásad při posuzování opatření podpory na rychlé zavádění základních širokopásmových sítí a superrychlých přístupových sítí nové generace (sítí NGA) (oddíl 3). Kontrolní úřad bude tyto pokyny používat při posuzování státní podpory pro širokopásmové připojení. Posílí se tím právní jistota a transparentnost jeho rozhodování.

            2.   HLAVNÍ ZÁSADY POLITIKY KONTROLNÍHO ÚŘADU V OBLASTI STÁTNÍ PODPORY NA ŠIROKOPÁSMOVÉ PŘIPOJENÍ

                  5)

                  Podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP „podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody“. Z toho vyplývá, že opatření se považuje za státní podporu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

                              a)

                              opatření musí být financováno ze státních prostředků;

                              b)

                              musí poskytovat hospodářskou výhodu podnikům;

                              c)

                              výhoda musí být selektivní a

                              d)

                              narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže;

                              e)

                              opatření musí ovlivňovat obchod uvnitř EHP.

            2.1   Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP: existence podpory

                  6)

                     Použití státních prostředků: převod státních prostředků může mít mnoho různých podob: přímé granty, slevy na dani (5), zvýhodněné půjčky nebo jiné typy preferenčních podmínek financování. Státní prostředky budou zahrnuty i v případech, kdy stát poskytuje věcnou dávku, například při investicích do budování (části) širokopásmové infrastruktury. Státní prostředky mohou být použity (6) na celostátní, regionální nebo místní úrovni.

                  7)

                     Podnik: státní opatření na podporu investic do širokopásmového připojení se obvykle týkají výkonu hospodářské činnosti, jako je budování a provoz širokopásmové infrastruktury či zajišťování přístupu k této infrastruktuře nebo umožnění poskytování připojení koncovým uživatelům. Rovněž sám stát může vykonávat hospodářskou činnost, pokud provozuje či využívá širokopásmovou infrastrukturu (či její část) například prostřednictvím interní společnosti nebo v rámci státní správy. Hospodářskou činnost bude rovněž představovat budování infrastruktury širokopásmových sítí za účelem jejího budoucího komerčního využívání státem či dalšími provozovateli (7). Zavádění širokopásmové sítě pro nekomerční účely nemusí představovat státní podporu (8), jelikož výstavba sítě nezvýhodňuje žádný podnik (9). Pokud je však tato síť následně k dispozici provozovatelům širokopásmového připojení nebo investorům v této oblasti, pak se pravděpodobně o státní podporu jedná (10).

                  8)

                     Výhoda: podpora je obvykle udělována přímo investorům do sítí, kteří jsou ve většině případů vybíráni na základě soutěžního zadávacího řízení. Pokud příspěvek státu není poskytován za obvyklých tržních podmínek, a tudíž podle zásady investora v tržním hospodářství (viz bod 11 níže) představuje státní podporu, soutěžním výběrovým řízením se zajistí, aby byla každá podpora omezena na minimální výši nezbytnou pro konkrétní projekt. Podpora se jím ale nevyloučí, jelikož veřejný orgán bude nadále dotovat vítězného uchazeče (například formou uhrazení části nákladů nebo věcného příspěvku) a účelem takového řízení je právě výběr příjemce podpory. Obdržená finanční podpora umožní vítěznému uchazeči provádět příslušnou obchodní činnost za podmínek, které by jinak na trhu nebyly k dispozici. Podpora může mít vedle přímého příjemce i nepřímé příjemce mezi dalšími provozovateli, kteří získají k dotované infrastruktuře velkoobchodní přístup (11).

                  9)

                     Selektivita: státní opatření na podporu zavádění širokopásmových sítí mají selektivní charakter v tom smyslu, že jsou zacílena na investory v oblasti širokopásmového připojení nebo další provozovatele, kteří působí pouze v určitých segmentech celkového trhu se službami elektronických komunikací. Pokud jde o podnikové koncové uživatele dotované sítě (12), opatření naopak selektivní být nemusí, pokud mají přístup k dotované infrastruktuře všechna odvětví ekonomiky. O selektivitu se bude jednat, pokud je zavedení širokopásmového připojení vyhrazeno určitým podnikům, například pokud státní podpora na zavádění širokopásmové sítě směřuje do předem určených podniků, jež nejsou vybrány podle obecných kritérií platných v celé oblasti, za niž orgán poskytující podporu zodpovídá (13).

                  10)

                     Narušení hospodářské soutěže: podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) finanční nebo věcná podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky (14). Vzhledem k poskytnutí státní podpory konkurenčnímu podniku mohou stávající provozovatelé omezit kapacitu nebo se potenciální provozovatelé mohou rozhodnout, že nevstoupí na nový trh nebo nebudou působit v určité zeměpisné oblasti. Je pravděpodobné, že se narušení hospodářské soutěže zvýší, má-li příjemce podpory tržní sílu. Pokud již má příjemce podpory na určitém trhu dominantní postavení, může opatření podpory toto dominantní postavení posílit dalším oslabením konkurenčního tlaku, který mohou vyvíjet jeho konkurenti.

                  11)

                     Vliv na obchod: pokud má státní zásah potenciál ovlivnit poskytovatele služeb z jiných států EHP (a to i tím, že je odrazuje od toho, aby se v dotyčném státě EHP usadily), ovlivňuje také obchod, protože trhy se službami elektronických komunikací (velkoobchodní i maloobchodní trhy se širokopásmovým připojením) jsou otevřené hospodářské soutěži mezi provozovateli a poskytovateli služeb (15).

            2.2   Neexistence podpory: použití zásady investora v tržním hospodářství

                  12)

                  Dohoda o EHP v článku 125 uvádí, že „[t]ato dohoda se nijak nedotýká úpravy vlastnictví uplatňované ve smluvních stranách.“ Podle judikatury Soudního dvora týkající se odpovídajícího článku 345 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) vyplývá ze zásady rovného zacházení, že kapitál poskytnutý podniku, ať přímo, či nepřímo, státem za podmínek odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nelze považovat za státní podporu. Pokud majetková účast nebo kapitálové vklady veřejného investora nejsou spojeny s dostatečnými vyhlídkami na výnosnost, a to ani v dlouhodobém horizontu, je daný zásah nutné pokládat za podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP a jeho slučitelnost s fungováním Dohody o EHP musí být posouzena pouze na základě kritérií stanovených v uvedeném článku (16).

                  13)

                  Ve svém rozhodnutí ve věci města Amsterdamu Evropská komise (dále jen „Komise“) zkoumala použití zásady soukromého investora v tržním hospodářství v oblasti širokopásmového připojení (17). V rozhodnutí bylo zdůrazněno, že soulad veřejné investice s tržními podmínkami musí být doložen důkladně a komplexně, a to buď prostřednictvím významné účasti soukromých investorů, nebo prostřednictvím řádného obchodního plánu, z něhož vyplývá přiměřená návratnost investic. Pokud se projektu účastní soukromí investoři, je nutnou podmínkou, že budou muset převzít obchodní riziko spojené s danou investicí za stejných podmínek jako veřejný investor. Totéž se uplatní i na jiné formy státní podpory, jako jsou zvýhodněné půjčky či záruky (18).

            2.3   Státní podpora na zavádění širokopásmového připojení jakožto služby obecného hospodářského zájmu – rozsudek ve věci Altmark a slučitelnost podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP

                  14)

                  V některých případech mohou mít státy ESVO za to, že by poskytování širokopásmové sítě mělo být považováno za službu obecného hospodářského zájmu (dále jen „SOHZ“) ve smyslu čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP (19) a rozsudku Altmark
                      (20), a poskytovat na tomto základě veřejné financování. V takových případech se opatření států ESVO musí posuzovat podle pokynů Kontrolního úřadu k vyrovnávacím platbám za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (21) a rámce Kontrolního úřadu pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (22), jakož i rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (23) a nařízení Komise (EU) č. 360/2012 ze dne 25. dubna 2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (24). Tyto dokumenty (společně nazývané „balíček SOHZ“) se rovněž použijí na státní podporu na zavádění širokopásmového připojení. Níže uvedené je pouze ukázkou použití některých zásad vysvětlených v těchto dokumentech na financování širokopásmového připojení s ohledem na některá odvětvová specifika.

         Definice SOHZ

                  15)

                  Pokud jde o definici SOHZ, Kontrolní úřad již obecně objasnil, že státy ESVO nemohou připojit specifické závazky veřejné služby ke službám, které za podmínek odpovídajících státem vymezenému veřejnému zájmu, jako jsou cena, objektivní prvky kvality, kontinuita a přístup ke službě, již jsou nebo mohou být uspokojivě poskytovány podniky působícími v běžných tržních podmínkách (25).

                  16)

                  Pokud použijeme tuto zásadu na odvětví širokopásmového připojení, má Kontrolní úřad za to, že v oblastech, v nichž soukromí investoři již investovali do infrastruktury širokopásmové sítě (nebo v nichž dále síť rozšiřují) a ve kterých již poskytují konkurenční širokopásmové služby s dostatečným širokopásmovým pokrytím, nelze zřízení souběžné konkurenční a veřejně financované širokopásmové infrastruktury považovat za SOHZ ve smyslu čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP (26). V případech, ve kterých lze prokázat, že soukromí investoři nejsou v situaci, aby v blízké budoucnosti (27) poskytli přiměřené širokopásmové pokrytí všem občanům nebo uživatelům, a značná část populace tak zůstane bez připojení, však vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby podniku pověřenému provozem SOHZ lze poskytnout, jestliže jsou splněny podmínky výše uvedeného sdělení o SOHZ. V tomto ohledu by měly být sítě, jež se mají vzít v úvahu pro posouzení potřeby SOHZ, vždy srovnatelného druhu (tj. buď základní širokopásmové sítě, nebo sítě NGA).

                  17)

                  Zavádění a provoz širokopásmové infrastruktury lze kromě toho posuzovat jako SOHZ, pouze pokud taková infrastruktura umožňuje všem uživatelům v dané oblasti – domácnostem i podnikům – univerzální připojení. Podpora na připojení pouze podniků by nestačila (28).

                  18)

                  Závazná povaha úkolů SOHZ navíc znamená, že poskytovatel sítě, jež má být zavedena, nebude moci odmítnout velkoobchodní přístup k infrastruktuře v rámci svého uvážení a/nebo na diskriminačním základě (např. z důvodu, že nemusí být komerčně výhodné poskytovat přístupové služby v dané oblasti).

                  19)

                  Vzhledem ke stupni hospodářské soutěže, jenž byl dosažen od liberalizace odvětví elektronických komunikací v EHP, a zvláště pak hospodářské soutěže, která dnes existuje na maloobchodním trhu s širokopásmovým připojením, by měla být síť, jež je financována z veřejných zdrojů a byla zřízena v kontextu SOHZ, přístupná všem zúčastněným provozovatelům. Uznání úkolů SOHZ spojených se zaváděním širokopásmového připojení by proto mělo být založeno na poskytnutí pasivní (29), neutrální (30) a otevřené infrastruktury. Tato síť by měla poskytovat žadatelům o přístup všechny možné formy přístupu k síti a umožňovat účinnou hospodářskou soutěž na maloobchodní úrovni, a tím zajišťovat poskytování konkurenceschopných a dostupných služeb koncovým uživatelům (31).

                  20)

                  Úkoly SOHZ by se proto měly vztahovat jen na zavedení širokopásmové sítě poskytující univerzální připojení a na poskytování souvisejících služeb v oblasti velkoobchodního přístupu a neměly by zahrnovat maloobchodní komunikační služby (32). Pokud je poskytovatel SOHZ rovněž vertikálně integrovaným provozovatelem širokopásmového připojení, měly by být zavedeny dostatečné pojistky, aby nedošlo ke střetu zájmů, nepřípustné diskriminaci a jakýmkoli dalším skrytým nepřímým výhodám (33).

                  21)

                  Jelikož je trh s elektronickými komunikacemi plně liberalizován, úkoly SOHZ spojené se zaváděním širokopásmového připojení nelze založit na přiznání zvláštního nebo výlučného práva poskytovateli SOHZ ve smyslu čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP.

         Výpočet vyrovnávací platby a zpětného získání

                  22)

                  Pro výpočet vyrovnávací platby za SOHZ se v plném rozsahu použijí zásady balíčku SOHZ. S ohledem na specifika odvětví širokopásmového připojení je však užitečné přidat vyjasnění pro SOHZ zaměřené na pokrytí nepřipojených sousedních míst či ploch (tzv. „bílá místa“) v širší oblasti, ve které někteří provozovatelé již svou vlastní síťovou infrastrukturu zavedli, nebo to mají v blízké budoucnosti v plánu. V případech, ve kterých se oblast, pro kterou je SOHZ svěřena, neomezuje jen na „bílá místa“, kvůli jejich velikosti či umístění, může být poskytovatel SOHZ nucen zavést síťovou infrastrukturu rovněž v rentabilních oblastech již pokrytých komerčními provozovateli. V takové situaci by jakákoli poskytnutá vyrovnávací platba měla pokrývat pouze náklady na zavádění infrastruktury v nerentabilních bílých místech s ohledem na příslušné příjmy a přiměřený zisk (34).

                  23)

                  Často může být vhodnější stanovit výši vyrovnávací platby předem, a tak pokrýt očekávaný nedostatek finančních prostředků v počátečním období, než výši vyrovnávací platby stanovit jen na bázi skutečně vzniklých nákladů a příjmů. V prvním případě je daný podnik většinou více motivován k postupnému omezování nákladů a rozvíjení činnosti (35). Jestliže úkoly SOHZ spojené se zavedením širokopásmové sítě nespočívají v zavedení veřejně vlastněné infrastruktury, je třeba stanovit odpovídající mechanismy kontroly a zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“), aby se poskytovateli SOHZ zabránilo získat jakékoli neoprávněné výhody tím, že si po skončení platnosti koncese SOHZ ponechá vlastnictví sítě financované z veřejných prostředků.

            2.4   Správní a regulační opatření na podporu zavádění širokopásmového připojení, která nespadají do působnosti pravidel EHP pro státní podpory

                  24)

                  Státy ESVO si pro rychlejší zavádění širokopásmových sítí a zejména sítí NGA nemusí vybrat přímé financování společností, ale mohou zvolit jiný typ opatření. Tato opatření nemusí nutně zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

                  25)

                  Vzhledem k tomu, že velká část nákladů na zavádění sítí NGA obvykle vzniká v souvislosti se stavebně inženýrskými pracemi (36), mohou se státy ESVO v souladu s předpisovým rámcem pro elektronické komunikace (37) například rozhodnout, že usnadní proces získávání přístupových práv nebo že provozovatelům sítí uloží povinnost koordinovat své stavebně inženýrské práce a/nebo sdílet část infrastruktury. Ve stejném duchu mohou státy ESVO také vyžadovat, aby připojení vhodné pro NGA bylo součástí veškeré nové výstavby (včetně nových vodovodních, energetických, dopravních či kanalizačních sítí) a/nebo budov. Třetí strany mohou rovněž umístit na vlastní náklady svou pasivní síťovou infrastrukturu, kdykoli se provádějí obecné stavebně inženýrské práce. Tato příležitost by se měla nabízet transparentním a nediskriminačním způsobem všem zúčastněným provozovatelům a měla by být v zásadě otevřená pro všechny potenciální uživatele, nikoli jen pro provozovatele elektronických komunikací (tj. pro společnosti zajišťující rozvod elektřiny, plynu, vody apod.) (38). K zavádění širokopásmového připojení pro komerční účely by mohla přispět také centralizovaná inventarizace stávající infrastruktury (dotované či jiné) (39). Stávající infrastrukturou se nerozumí pouze telekomunikační infrastruktura, tedy např. drátové, bezdrátové či satelitní infrastruktury, ale také alternativní infrastruktury (kanalizace, šachty atd.) jiných odvětví (jako jsou veřejné služby) (40).

            2.5   Posouzení slučitelnosti podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP

                  26)

                  Slučitelnost státních zásahů na podporu zavádění širokopásmového připojení, které splňují podmínky vymezené v oddíle 2.1, bude Kontrolní úřad obecně posuzovat podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP (41). Regionální a místní orgány dosud přijaly různé modely zásahů. Nevyčerpávající seznam těchto modelů je uveden v dodatku. Kromě modelů popsaných v dodatku mohou veřejné orgány rovněž vypracovat jiné modely podpory zavádění širokopásmového připojení (42). U všech druhů zásahů je třeba uplatňovat veškerá kritéria slučitelnosti stanovená v těchto pokynech (43).

                  27)

                  Projekty státní podpory širokopásmového připojení mohou být realizovány v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP a zvláštních pravidel pro regionální podporu (44). V takovém případě může být podpora na širokopásmové připojení považována za podporu na počáteční investice ve smyslu pravidel pro regionální podporu. Jestliže opatření spadá do působnosti těchto pravidel a plánuje se udělení individuální ad hoc podpory jedinému podniku nebo podpory omezené na jednu oblast činnosti, je odpovědností státu ESVO doložit, že byly splněny podmínky uvedených pravidel. Znamená to především, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje a že vzhledem ke svému charakteru a rozsahu nepovede k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.

            2.5.1   Přehled společných zásad slučitelnosti

                  28)

                  Při posuzování podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP Kontrolní úřad zajistí, aby pozitivní dopad opatření podpory spočívající v dosažení cíle společného zájmu vyvážil jeho možné negativní vedlejší účinky, jako je narušení obchodu a hospodářské soutěže. Toto posouzení proběhne ve dvou fázích.

                  29)

                  Zaprvé musí každé opatření podpory vyhovovat níže uvedeným nezbytným podmínkám. Pokud nebude dodržena jedna z následujících podmínek, povede to k tomu, že podpora bude prohlášena za neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

                              1)

                              Přispění k dosažení cílů společného zájmu

                              2)

                              Neúspěch na trhu způsobený selháním trhu nebo zásadními nerovnostmi

                              3)

                              Vhodnost státní podpory jako politického nástroje

                              4)

                              Existence motivačního účinku

                              5)

                              Omezení podpory na nezbytné minimum

                              6)

                              Omezené negativní účinky

                              7)

                              Transparentnost

                  30)

                  Zadruhé – pokud jsou splněny všechny nezbytné podmínky, Kontrolní úřad posoudí pozitivní účinky opatření podpory při dosahování cíle společného zájmu oproti potenciálním negativním účinkům.

                  31)

                  Jednotlivé kroky posouzení Kontrolního úřadu v oblasti širokopásmového připojení jsou podrobněji popsány v další části.

            1)   Přispění k dosažení cílů společného zájmu

                  32)

                  Kontrolní úřad ohledně cíle společného zájmu posoudí, do jaké míry plánovaný zásah přispěje k dosažení výše uvedených cílů společného zájmu.

            2)   Neúspěch na trhu způsobený selháním trhu nebo zásadními nerovnostmi

                  33)

                  K „selhání trhu“ dochází, pokud trhy ponechané samy sobě, bez zásahu, nepřináší společnosti efektivní výsledek. Může tomu tak být například v případě, kdy nejsou vynakládány určité investice, ačkoli hospodářský přínos pro společnost přesahuje náklady (45). V těchto případech může mít poskytnutí státní podpory pozitivní účinky a úpravou ekonomických pobídek pro podniky se může zvýšit celková účinnost. Jedna forma selhání trhu v odvětví širokopásmového připojení souvisí s kladnými externalitami. Tyto externality vznikají, pokud účastníci trhu neinternalizují celkový prospěch ze svých činností. Například dostupnost širokopásmových sítí vytváří prostor pro inovace a poskytování dalších služeb, z nichž bude mít užitek pravděpodobně více osob než jen přímí investoři a odběratelé napojení na síť. Výsledek trhu by tedy vedl k nedostatečným soukromým investicím do širokopásmových sítí.

                  34)

                  Úspory z hustoty sítě vedou k tomu, že zavádění širokopásmových sítí je obecně rentabilnější na místech s vyšší a koncentrovanější potenciální poptávkou, tj. v hustě osídlených oblastech. Vzhledem k vysokým fixním nákladům investice se s poklesem hustoty osídlení výrazně zvyšují jednotkové náklady (46). Při zavádění v komerčních podmínkách lze proto širokopásmovými sítěmi se ziskem obvykle pokrýt pouze část obyvatelstva. Plošné a cenově dostupné širokopásmové připojení však přináší kladné externality, neboť může urychlit růst a inovace ve všech hospodářských odvětvích. Tam, kde trh nezajišťuje dostatečné pokrytí širokopásmovým připojením nebo kde podmínky přístupu nejsou přiměřené, může státní podpora tudíž přispět k nápravě takového selhání trhu.

                  35)

                  Druhý možný cíl společného zájmu souvisí s rovností. Vlády se mohou rozhodnout zasáhnout, aby vyrovnaly sociální nebo regionální rozdíly, které vznikly výsledkem působení trhu. V určitých případech lze státní podporu na širokopásmové připojení využít také k dosažení cílů v oblasti rovnosti, tj. jako způsobu, jak zlepšit přístup všech členů společnosti k základním komunikačním prostředkům a jejich účast ve společnosti, jakož i posílit svobodu projevu pro všechny členy společnosti, a tudíž zlepšit sociální a územní soudržnost.

            3)   Vhodnost státní podpory jako politického nástroje a forma opatření

                  36)

                  Veřejný zásah na podporu širokopásmových sítí může probíhat na státní, regionální nebo místní úrovni (47). Zásahy na různých úrovních je proto nezbytné koordinovat, aby se zabránilo zdvojení a nesoudržnosti. K zajištění soudržnosti a koordinovanosti místních zásahů je třeba zaručit vysokou úroveň transparentnosti místních iniciativ.

                  37)

                  Státy ESVO se vyzývají, aby – kdykoli je to možné a s ohledem na své pravomoci a specifika – navrhovaly celostátní programy obsahující hlavní zásady, o které se opírají veřejné iniciativy, a stanovily nejdůležitější znaky plánovaných sítí (48). Vnitrostátní rámcové programy pro rozvoj širokopásmových sítí zajišťují soudržnost při využívání veřejných prostředků, snižují administrativní zátěž pro menší orgány poskytující podporu a urychlují provádění jednotlivých opatření podpory. Státy ESVO se dále vyzývají, aby na centrální úrovni poskytly k provádění projektů širokopásmového připojení financovaných ze státních podpor jasné pokyny.

                  38)

                  Při navrhování opatření státní podpory na širokopásmové sítě s pozitivním účinkem na hospodářskou soutěž hrají mimořádně důležitou úlohu vnitrostátní regulační orgány (VRO). Tyto orgány získaly technické a odborné znalosti na základě klíčové úlohy, kterou jim ukládá odvětvová regulace (49). Mohou významně podpořit veřejné orgány, pokud jde o režimy státních podpor, a měly by být konzultovány při určování cílových oblastí, navrhování cen a podmínek pro velkoobchodní přístup a řešení sporů mezi zájemci o přístup a provozovatelem dotované infrastruktury. Státy ESVO se vyzývají, aby vnitrostátním regulačním orgánům poskytly prostředky, jež pro výkon této podpůrné činnosti potřebují. V případě potřeby by státy ESVO měly poskytnout vhodný právní rámec pro účast VRO v projektech státní podpory na širokopásmové připojení. Jak se již osvědčilo dříve, VRO by měly pro místní orgány vydat pokyny, které by obsahovaly doporučení k analýzám trhu, produktům velkoobchodního přístupu a zásadám stanovování cen s ohledem na předpisový rámec pro elektronické komunikace a související doporučení Kontrolního úřadu (50).

                  39)

                  Kromě VRO mohou užitečné poradenství – především ohledně rozsáhlých rámcových programů – poskytovat také vnitrostátní orgány pro ochranu hospodářské soutěže, a to s cílem přispět k zajišťování rovných podmínek pro provozovatele podávající nabídky a zabránit tomu, aby byl jednomu provozovateli přidělen nepřiměřeně vysoký podíl státních prostředků, čímž by se upevnilo jeho (zřejmě již nyní dominantní) postavení na trhu (51). Vedle VRO zřizují některé státy EHP vnitrostátní kompetenční centra na pomoc malým místním úřadům při vytváření vhodných opatření státní podpory a zajišťování jednotného používání pravidel státní podpory uvedených v těchto pokynech (52).

                  40)

                  Při ověřování vyváženosti opatření se dále požaduje, aby státní podpora měla řádnou formu, tedy byla vhodným politickým nástrojem pro řešení problému. Přestože regulace ex ante v mnoha případech usnadnila zavádění širokopásmového připojení v městských a hustěji osídlených oblastech, nemusí být vždy dostatečným nástrojem k zajištění nabídky širokopásmových služeb, zejména v oblastech s jejich nedostatečnou dostupností, kde je základní výnosnost takových investic nízká (53). Obdobně opatření na podporu širokopásmového připojení na straně poptávky (například poukázky pro koncové uživatele), mohou sice pozitivně přispět k rozšíření širokopásmového připojení (54), ale nemusí nedostatečnou dostupnost širokopásmového připojení vždy vyřešit (55). V některých situacích tedy může být veřejné financování jedinou možností, jak problém nedostatečné dostupnosti širokopásmového připojení překonat. Orgány poskytující podporu budou rovněž zohledňovat (opětovné) přidělování spektra vedoucí k případnému zavádění sítí v cílových oblastech, jímž by bylo cílů těchto orgánů dosaženo i bez poskytnutí přímých grantů.

            4)   Existence motivačního účinku

                  41)

                  Pokud jde o motivační účinek podpory, je třeba přezkoumat, zda by dotčená investice do širokopásmové sítě nebyla provedena ve stejném časovém rámci i bez státní podpory. Pokud má provozovatel určité povinnosti související s pokrytím cílové oblasti (56), nemusí být způsobilý pro státní podporu, neboť je nepravděpodobné, že by taková podpora měla motivační účinek.

            5)   Omezení podpory na nezbytné minimum

                  42)

                  Při posuzování přiměřenosti oznámených opatření (jak je podrobněji vysvětleno v dalších oddílech) bude Kontrolní úřad klást důraz na celou řadu podmínek potřebných pro to, aby byla poskytovaná státní podpora a případné narušení hospodářské soutěže co nejnižší.

            6)   Omezené negativní účinky

                  43)

                  Změna chování příjemce podpory způsobená touto podporou však může mít rovněž negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod. Rozsah narušení hospodářské soutěže může být posouzen z hlediska účinků na konkurenty. Pokud konkurenti vidí, že výnosnost jejich původní investice se v důsledku uvedené podpory snižuje, mohou se rozhodnout omezit své vlastní budoucí investice nebo dokonce úplně odejít z trhu (57). Pokud je navíc pravděpodobné, že příjemcem podpory, který bude vybrán na základě soutěžního výběrového řízení, bude podnik, který má na trhu dominantní postavení nebo může takové postavení získat díky investici financované státem, mohlo by opatření podpory oslabit konkurenční tlak, který mohou konkurenti vyvíjet. Pokud státní podpora nebo podmínky, které jsou s podporou spojeny (včetně metody jejího financování, je-li nedílnou součástí této podpory), společně vedou k porušení práva EHP, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (58).

            7)   Transparentnost

                  44)

                  Podpora musí být udělena transparentním způsobem. Je nutné zejména zajistit, aby státy ESVO, hospodářské subjekty, zainteresovaná veřejnost a Kontrolní úřad měly snadný přístup ke všem relevantním aktům a souvisejícím informacím o podpoře, jež byla na jejich základě poskytnuta. Podrobnosti týkající se požadavků na transparentnost jsou popsány v bodě 74.

            8)   Obecné ověření vyváženosti a podmínky slučitelnosti, jejichž cílem je omezit narušení hospodářské soutěže

                  45)

                  Pečlivě navržený režim státní podpory na širokopásmové sítě by měl zaručit, že celkové účinky opatření budou pozitivní.

                  46)

                  V této souvislosti mohou být účinky opatření státní podpory popsány jako změna činnosti v porovnání se situací, která by nastala bez poskytnutí podpory. Pozitivní účinky podpory přímo souvisejí se změnou chování příjemce podpory. Tato změna by měla umožnit dosažení požadovaného cíle společného zájmu. V odvětví širokopásmových sítí podpora vede k zavedení nové infrastruktury, která by jinak neexistovala, z čehož na trhu vyplynou dodatečné kapacity a větší rychlost, jakož i nižší ceny a lepší výběr pro spotřebitele, vyšší kvalita a inovace. Rovněž by měla za následek lepší přístup spotřebitelů ke zdrojům přístupným on-line, což by spolu s větší ochranou spotřebitele v této oblasti mohlo stimulovat zvyšování poptávky.

                  47)

                  Dotovaná infrastruktura by měla umožnit dosažení „skokové změny“, pokud jde o dostupnost širokopásmových služeb. „Skoková změna“ může být prokázána, pokud v důsledku veřejného zásahu i) vybraný uchazeč provede nové rozsáhlé investice do širokopásmových sítí (59) a ii) dotovaná infrastruktura přinese na trh nové významné možnosti, pokud jde o dostupnost a kapacitu (60) širokopásmových služeb, rychlost a hospodářskou soutěž (61). Skoková změna se porovná se stávající sítí, jakož i s konkrétními plány na zavedení sítí.

                  48)

                  Aby byly negativní účinky na hospodářskou soutěž omezeny na nejnižší možnou míru, musí být při přípravě opatření podpory splněna řada podmínek, jak je uvedeno níže v oddíle 3.4.

                  49)

                  V zájmu dalšího omezení narušení hospodářské soutěže může Kontrolní úřad požadovat, aby byly některé režimy časově omezeny (obvykle na dobu čtyř let nebo méně) a aby byly hodnoceny s cílem ověřit i) splnění předpokladů a podmínek, jež vedly k rozhodnutí o slučitelnosti podpory, ii) účinnost opatření podpory s ohledem na její předem stanovené cíle, iii) dopad podpory na trhy a hospodářskou soutěž, aby se zajistilo, že po dobu trvání režimu podpory nedošlo k nežádoucím narušujícím účinkům, které by byly v rozporu se zájmy EHP (62). Vzhledem k jejím cílům a v zájmu toho, aby se zamezilo vytvoření neúměrné zátěže pro státy ESVO, jakož i neúměrné zátěže v případě menších projektů podpory, se výše uvedené uplatní pouze na vnitrostátní režimy podpor a na velmi nákladné režimy podpor, jež se vyznačují novými vlastnostmi nebo předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií a předpisů. Hodnocení, které na základě společné metodologie (63) provede odborník nezávislý na orgánu, jenž poskytuje státní podporu, se zveřejní. Hodnocení bude Kontrolnímu úřadu předloženo včas, aby bylo možno posoudit možné prodloužení opatření podpory, a v každém případě po uplynutí platnosti režimu. Přesný rozsah a způsoby hodnocení budou vymezeny v rozhodnutí o schválení daného opatření podpory. Jakékoli následné opatření podpory s podobným cílem vezme výsledky uvedeného hodnocení v úvahu.

                  50)

                  Pokud ověření vyváženosti prokáže, že negativní účinky převažují nad přínosy, může Kontrolní úřad podporu zakázat nebo požádat, aby bylo přijato nápravné opatření týkající se buď formy podpory, nebo narušení hospodářské soutěže, které z podpory vyplývá.

            3.   POSUZOVÁNÍ STÁTNÍ PODPORY PRO ŠIROKOPÁSMOVÉ PŘIPOJENÍ
      3.1   Typy širokopásmových sítí

                  51)

                  Pro účely posouzení státní podpory rozlišují tyto pokyny mezi základními sítěmi a sítěmi NGA.

                  52)

                  Mezi základní širokopásmové sítě lze zařadit několik různých technologických platforem zahrnujících asymetrické digitální účastnické přípojky (až po ADSL2+), tradiční kabelové sítě (např. DOCSIS 2.0), mobilní sítě třetí generace (UMTS) a satelitní systémy.

                  53)

                  V současné fázi vývoje trhů a technologií (64) jsou sítě NGA přístupové sítě, které využívají zcela nebo zčásti optických prvků (65) a které jsou schopné dodávat služby širokopásmového přístupu s dokonalejšími vlastnostmi ve srovnání se stávajícími základními širokopásmovými sítěmi (66).

                  54)

                  Sítě NGA mají mít alespoň následující vlastnosti: i) spolehlivé poskytování služeb při současném zajištění velmi vysoké rychlosti na účastníka – pomocí optického páteřního propojení (nebo rovnocenné technologie) v dostatečné blízkosti prostor uživatele tak, aby se zajistilo skutečné vysokorychlostní připojení, ii) podpora nejrůznějších vyspělých digitálních služeb včetně konvergovaných služeb spočívajících plně na technologii IP a iii) podstatně vyšší rychlost odesílání dat (ve srovnání se základními širokopásmovými sítěmi). V současném stadiu vývoje trhu a technologií jsou sítěmi NGA: i) přístupové sítě z optických vláken (FTTx) (67), ii) vyspělé modernizované kabelové sítě (68) a iii) některé vyspělé bezdrátové přístupové sítě, díky kterým lze účastníkovi poskytnout spolehlivé vysokorychlostní připojení (69).

                  55)

                  Je třeba mít na paměti, že v dlouhodobějším výhledu se předpokládá, že sítě NGA stávající základní širokopásmové sítě nahradí, a nikoli pouze zdokonalí. Vzhledem k tomu, že sítě NGA vyžadují jinou síťovou architekturu, která nabízí podstatně kvalitnější širokopásmové služby, než jaké jsou k dispozici dnes, a poskytují četné služby, které současné širokopásmové sítě nepodporují, je pravděpodobné, že se v budoucnosti budou objevovat významné rozdíly mezi oblastmi, které budou pokryty sítěmi NGA, a těmi, které jimi pokryty nebudou (70).

                  56)

                  Státy ESVO mohou samy rozhodovat o podobě svého zásahu za předpokladu, že je takový zásah v souladu s pravidly státní podpory. V některých případech se mohou státy ESVO rozhodnout financovat takzvané sítě nové generace (NGN), tj. sítě páteřního propojení (backhaul), jež nedosahují ke koncovému uživateli. Sítě páteřního propojení jsou pro maloobchodní telekomunikační operátory nezbytným předpokladem pro poskytování přístupových služeb koncovým uživatelům. Tento typ sítí je schopen podporovat jak základní sítě, tak sítě typu NGA (71): záleží na (investičním) rozhodnutí telekomunikačních operátorů, který typ infrastruktury „poslední míle“ chtějí na síť páteřního propojení napojit (72). Veřejné orgány mohou rovněž rozhodnout, že provedou pouze stavebně inženýrské práce (například výkopy na pozemcích ve veřejném vlastnictví či výstavbu kabelovodů) s cílem umožnit a zrychlit instalaci vlastních síťových prvků dotčenými provozovateli. Veřejné orgány mohou kromě toho vzít v úvahu také satelitní řešení, pokud se takové řešení jeví jako vhodné.

            3.2   Rozlišování mezi bílými, šedými a černými místy v případě základních širokopásmových sítí

                  57)

                  Při posuzování selhání trhu a cílů týkajících se spravedlivého přístupu je možné rozlišovat mezi typy oblastí, na něž se lze zaměřit. Toto rozlišení je vysvětleno v oddílech níže. Pokud je veřejný zásah omezen na část páteřního propojení sítě, bude v rámci identifikace cílových oblastí při posuzování státní podpory zohledněna jak situace na trzích s páteřním propojením, tak situace na přístupových trzích (73).

                  58)

                  Níže budou popsána různá standardní odůvodnění veřejných zásahů v těchto zeměpisných oblastech.

                  59)

                  Aby se zjistilo, zda je daná zeměpisná oblast bílým, šedým nebo černým místem – jak je popsáno níže, musí orgán poskytující podporu určit, zda v cílové oblasti existuje širokopásmová infrastruktura. Aby bylo možné dále zajistit, že veřejný zásah nenaruší soukromé investice, orgány poskytující podporu by měly také ověřit, zda soukromí investoři mají v blízké budoucnosti konkrétní plány na zavedení vlastní infrastruktury. Výraz „blízká budoucnost“ je třeba chápat jako období tří let (74). Pokud orgán poskytující podporu využije pro zavedení dotované infrastruktury delšího časového období, stejného časového období by mělo být rovněž využito na posouzení existence investičních plánů komerčních provozovatelů.

                  60)

                  Orgán poskytující podporu by měl zveřejnit souhrn plánovaného opatření podpory a vyzvat zúčastněné strany k předložení připomínek za účelem ověření toho, že žádný soukromý investor v blízké budoucnosti neplánuje zavést vlastní infrastrukturu.

                  61)

                  Existuje riziko, že pouhé „vyjádření zájmu“ ze strany soukromého investora by mohlo vést k prodlevě při zavádění širokopásmových služeb v cílové oblasti, pokud by následně k této investici nedošlo a veřejný zásah by byl zároveň odložen. Orgán poskytující podporu by proto mohl před odkladem veřejného zásahu vyžadovat od soukromého investora určité závazky. Tyto závazky by měly zajistit, aby během tří let nebo během delšího období stanoveného pro podporovanou investici bylo dosaženo – pokud jde o pokrytí – výrazného pokroku. Dále může po příslušném provozovateli vyžadovat, aby uzavřel odpovídající smlouvu, ve které budou závazky týkající se zavedení širokopásmové infrastruktury uvedeny. Tato smlouva může stanovovat určité dílčí cíle, které by bylo třeba v průběhu tříletého období splnit (75), a podávání zpráv o dosaženém pokroku. Pokud nebude daný dílčí cíl splněn, může orgán poskytující podporu pokračovat ve svých plánech týkajících se veřejného zásahu. Toto pravidlo se vztahuje jak na základní sítě, tak na sítě NGA.

            3.2.1   „Bílá místa“: podpora cíle územní soudržnosti a hospodářského rozvoje

                  62)

                  „Bílá místa“ jsou oblasti, ve kterých neexistuje žádná širokopásmová infrastruktura a není pravděpodobné, že by v nich v blízké budoucnosti vznikla. Kontrolní úřad uznává, že státy ESVO prostřednictvím finanční podpory na poskytování širokopásmových služeb v oblastech, v nichž není širokopásmové připojení v současnosti k dispozici, sledují skutečné cíle soudržnosti a hospodářského rozvoje, a jejich zásahy tak budou pravděpodobně v souladu se společným zájmem za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 3.4 (76).

            3.2.2   „Šedá místa“: potřeba podrobnějšího posouzení

                  63)

                  „Šedá místa“ jsou oblasti, ve kterých působí jeden provozovatel sítě a v jejichž případě není pravděpodobné, že by v nich v blízké budoucnosti vznikla další síť (77). Jeden provozovatel sítě (78) nutně neznamená, že nedochází k selhání trhu nebo že neexistuje problém se soudržností. Pokud má provozovatel tržní sílu (monopol), může poskytovat občanům služby, u nichž není poměr kvality a ceny optimální. Některé kategorie uživatelů nemusí mít k dispozici odpovídající služby nebo jsou maloobchodní ceny těchto služeb při neexistenci regulovaných tarifů pro velkoobchodní přístup vyšší než ceny stejných služeb nabízených v oblastech či regionech dané země, v nichž probíhá intenzivnější hospodářská soutěž, ale které jsou jinak srovnatelné. Pokud navíc existují jenom omezené vyhlídky na to, že na trh vstoupí alternativní provozovatelé, může být financování alternativní infrastruktury vhodným opatřením (79).

                  64)

                  Na druhou stranu v oblastech, kde již jeden provozovatel širokopásmové sítě působí, by dotace na vybudování alternativní sítě mohly narušit tržní dynamiku. Státní podpora na zavádění širokopásmových sítí v „šedých místech“ je proto opodstatněná pouze tehdy, může-li být jasně prokázáno přetrvávající selhání trhu. Bude nezbytné provést podrobnější analýzu a důkladné posouzení slučitelnosti.

                  65)

                  Šedá místa by mohla být považována za způsobilá pro státní podporu za předpokladu, že jsou splněny podmínky slučitelnosti uvedené v oddíle 3.4, a pokud se prokáže, že i) nejsou nabízeny žádné cenově dostupné nebo dostatečné služby odpovídající potřebám uživatelů z řad občanů či podniků (80) a že ii) k dosažení stejných cílů nejsou k dispozici opatření méně narušující hospodářskou soutěž (včetně regulace ex ante).

                  66)

                  Při rozhodování, zda jsou předpoklady i) a ii) splněny, Kontrolní úřad zejména posoudí, zda:

                              a)

                              na trhu existují celkově nepřiměřené podmínky, a to mimo jiné posouzením úrovně aktuálních cen širokopásmového připojení, druhu služeb nabízených koncovým uživatelům (domácnostem a podnikům) a podmínek, které jsou s nimi spojovány;

                              b)

                              při neexistenci regulace ex ante vynucované VRO není třetím stranám nabízen účinný přístup k síti nebo zda jsou podmínky přístupu nepříznivé pro účinnou hospodářskou soutěž;

                              c)

                              celkové překážky vstupu brání možnému vstupu dalších provozovatelů elektronických komunikací na trh (81) a

                              d)

                              uvedené problémy nebylo možné vyřešit přijetím opatření či uložením nápravných opatření vůči stávajícímu poskytovateli sítě ze strany příslušného VRO nebo orgánu pro ochranu hospodářské soutěže.

                  67)

                  Ověření slučitelnosti popsané v oddíle 3.4 bude provedeno pouze u šedých míst, jež splňují výše uvedená kritéria způsobilosti.

            3.2.3   „Černá místa“: státní zásah není nutný

                  68)

                  Jestliže v dané zeměpisné oblasti působí nebo v blízké budoucnosti budou působit alespoň dvě základní širokopásmové sítě různých poskytovatelů a širokopásmové služby jsou zde poskytovány za konkurenčních podmínek (hospodářská soutěž založená na vlastní infrastruktuře (82)), lze mít za to, že nedochází k žádnému selhání trhu. Proto existuje jen velmi malý prostor k tomu, aby se státním zásahem dosáhlo dalších přínosů. Státní podpora na financování výstavby další širokopásmové sítě se srovnatelnou kapacitou naopak zpravidla povede k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investorů. Neexistuje-li tedy jasně prokázané selhání trhu, bude Kontrolní úřad na opatření financující zavedení další širokopásmové infrastruktury v „černém místě“ pohlížet negativně (83).

            3.3   Rozlišování mezi bílými, šedými a černými místy v případě sítí NGA

                  69)

                  Rozlišení mezi „bílými“, „šedými“ a „černými“ místy – výše uvedené v oddíle 3.2 – má význam i pro posouzení toho, zda je s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) slučitelná státní podpora na sítě NGA.

                  70)

                  V současnosti mohou určité vyspělé základní širokopásmové sítě podporovat po modernizaci aktivního zařízení i některé širokopásmové služby, které budou v budoucnu pravděpodobně nabízeny prostřednictvím sítí NGA (jako jsou služby „triple play“). Přesto se mohou objevit nové produkty nebo služby, které nebudou nahraditelné ani na straně nabídky, ani na straně poptávky a které budou vyžadovat kapacitu, spolehlivost a podstatně vyšší rychlost stahování a odesílání dat překračující fyzikální horní mez základní širokopásmové infrastruktury.

            3.3.1   „Bílá místa z hlediska NGA“

                  71)

                  Pro účely posouzení státní podpory na sítě NGA by se oblast, kde sítě NGA v současnosti neexistují a kde ani není pravděpodobné, že by je během tří let v souladu s body 59 až 61 vybudovali soukromí investoři, měla pokládat za „bílé místo z hlediska NGA“. Taková oblast je způsobilá pro státní podporu na sítě NGA za předpokladu, že jsou splněny podmínky slučitelnosti uvedené v oddíle 3.4 a 3.5.

            3.3.2   „Šedá místa z hlediska NGA“

                  72)

                  Za „šedé místo z hlediska NGA“ by se měla považovat oblast, ve které existuje nebo se v nadcházejících třech letech bude zavádět pouze jedna síť NGA (84) a kde žádný provozovatel v nadcházejících třech letech neplánuje zavedení další sítě NGA. Při posuzování otázky, zda by v dané oblasti mohli jiní investoři vybudovat další síť NGA, je třeba brát v potaz veškerá stávající regulační nebo legislativní opatření, která mohla snížit překážky pro zavádění takových sítí (přístup ke kabelovodům, sdílení infrastruktury apod.). Kontrolní úřad bude muset provést podrobnější analýzu s cílem ověřit, zda je státní zásah nutný, jelikož je s ním v takových oblastech spojeno vysoké riziko vytěsnění stávajících investorů a narušení hospodářské soutěže. Kontrolní úřad v tomto ohledu provede své posouzení na základě podmínek slučitelnosti stanovených v těchto pokynech.

            3.3.3   „Černá místa z hlediska NGA“

                  73)

                  Pokud v dané oblasti existují nebo budou v nadcházejících třech letech zavedeny alespoň dvě sítě NGA různých provozovatelů, oblast je třeba považovat za „černé místo z hlediska NGA“. Kontrolní úřad bude mít za to, že státní podpora na další, veřejně financovanou, rovnocennou síť NGA v těchto oblastech pravděpodobně vážně naruší hospodářskou soutěž, a je tudíž podle čl. 61 odst. 3 písm. c) neslučitelná s fungováním Dohody o EHP.

            3.4   Forma opatření a nutnost omezit narušení hospodářské soutěže

                  74)

                  Jakákoli státní podpora na zavedení širokopásmového připojení by měla splňovat všechny zásady slučitelnosti uvedené v oddíle 2.5, mimo jiné ohledně cíle společného zájmu, existence selhání trhu, vhodnosti a motivačního účinku opatření. Pokud jde o omezení narušení hospodářské soutěže – kromě prokázání toho, jak se ve všech případech dosáhne „skokové změny“ (v bílých, šedých a černých místech) (85) – musí být splněny následující nezbytné podmínky, aby se prokázala přiměřenost opatření. Při nesplnění některé z těchto podmínek by bylo pravděpodobně třeba provést důkladné posouzení (86), které by mohlo vést k závěru, že podpora je neslučitelná s fungováním Dohody o EHP.

                              a)

                              Podrobné zmapování a analýza pokrytí: státy ESVO by měly – pokud možno ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány – jasně vymezit, na které zeměpisné oblasti se budou daná opatření podpory vztahovat (87). Konzultace s VRO se doporučuje, není však povinná. Osvědčilo se vytvoření centrální databáze infrastruktury dostupné na vnitrostátní úrovni, čímž se zvyšuje transparentnost a snižují náklady na provádění menších, místních projektů. Státy ESVO mohou samy vymezit cílové oblasti, avšak je jim doporučeno, aby před zahájením zadávacího řízení vzaly v úvahu hospodářské podmínky příslušných regionů (88).

                              b)

                                 Veřejná konzultace: státy ESVO by měly přiměřeně propagovat hlavní znaky opatření a seznam cílových oblastí tím, že zveřejní relevantní informace o projektu a vyzvou zúčastněné strany k podání připomínek. Zveřejněním na centrální internetové stránce na vnitrostátní úrovni se v zásadě zajistí, že jsou tyto informace zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Také ověřením výsledků mapování ve veřejné konzultaci státy ESVO omezí na minimum narušení hospodářské soutěže se stávajícími poskytovateli a se subjekty, které již mají připraveny investiční plány pro blízkou budoucnost, a umožní těmto investorům plánovat jejich činnost (89). Podrobné zmapování a důkladné konzultace zajistí nejen vysoký stupeň transparentnosti, ale slouží také jako základní nástroj pro vymezení „bílých“, „šedých“ a „černých“ míst (90).

                              c)

                                 Soutěžní výběrové řízení: vždy, když orgán poskytující podporu vybere pro účely zavedení a provozování dotované infrastruktury dalšího provozovatele (91), musí být výběrové řízení v souladu s charakterem a zásadami směrnic EU o veřejných zakázkách (92). Zajistí se tím transparentnost pro všechny investory, kteří se chtějí ucházet o provedení a/nebo správu dotovaného projektu. Rovné a nediskriminační zacházení se všemi účastníky a objektivní hodnotící kritéria jsou nezbytnými podmínkami. Soutěžní zadávací řízení umožňuje snížit rozpočtové náklady a minimalizovat možnou státní podporu, přičemž zároveň omezuje selektivní povahu opatření, protože volba příjemce podpory není známa předem (93). Státy ESVO zajistí transparentní řízení (94) a umožní hospodářskou soutěž (95), přičemž využijí zvláštní centrální internetové stránky na vnitrostátní úrovni, kde zveřejní všechna probíhající zadávací řízení týkající se opatření státní podpory na širokopásmové připojení (96).

                              d)

                                 Ekonomicky nejvýhodnější nabídka: orgán poskytující podporu může v rámci soutěžního zadávacího řízení stanovit kvalitativní kritéria pro přidělení zakázky, na jejichž základě jsou předložené nabídky posuzovány. K příslušným kritériím pro přidělení zakázky může například patřit dosažené zeměpisné pokrytí (97), udržitelnost technologického přístupu nebo dopad navrhovaného řešení na hospodářskou soutěž (98). Tato kvalitativní kritéria a požadovaná částka podpory musí být vzájemně vyvážené. Za účelem snížení výše poskytnuté podpory by měl při obdobných, pokud ne identických kvalitativních podmínkách, účastník s nejnižší požadovanou podporou v zásadě získat v rámci celkového posouzení jeho nabídky více prioritních bodů. Zadavatel by měl vždy předem vymezit relativní váhu, kterou bude mít každé zvolené (kvalitativní) kritérium.

                              e)

                                 Technologická neutralita: jelikož k poskytování širokopásmových služeb existují různá technologická řešení, v zadávacím řízení by se neměla upřednostňovat ani vylučovat žádná konkrétní technologie či síťová platforma. Uchazeči by měli mít právo navrhnout zajištění požadovaných širokopásmových služeb pomocí libovolné technologie nebo kombinace technologií, které považují za nejvhodnější. Orgán poskytující podporu tak má právo vybrat na základě objektivních kritérií zadávacího řízení nejvhodnější technologické řešení nebo kombinaci technologií. Za pomoci kombinace technologií lze v zásadě dosáhnout univerzálního pokrytí větších cílových oblastí.

                              f)

                                 Využití stávající infrastruktury: jelikož opětovné použití stávající infrastruktury patří mezi hlavní nákladové faktory při zavádění širokopásmových sítí, státy ESVO by měly uchazeče vybízet k využívání dostupné stávající infrastruktury, aby se zabránilo zbytečnému zdvojování zdrojů a souvisejícímu plýtvání a snížila se částka veřejných prostředků. Každý provozovatel, který vlastní nebo spravuje infrastrukturu (nezávisle na tom, je-li tato infrastruktura skutečně využívána) v cílové oblasti a který se hodlá zúčastnit zadávacího řízení, by měl splňovat tyto podmínky: i) během veřejné konzultace informuje orgán poskytující podporu a VRO o této infrastruktuře, ii) poskytne ostatním uchazečům veškeré relevantní informace v okamžiku, který by těmto uchazečům umožňoval zahrnout tuto infrastrukturu do svých nabídek. Státy ESVO by měly na vnitrostátní úrovni zřídit databázi s informacemi o dostupnosti stávajících infrastruktur, které lze opětovně využít při zavádění širokopásmových sítí.

                              g)

                                 Velkoobchodní přístup: nepostradatelnou součástí každého státního opatření na podporu širokopásmového připojení je účinný velkoobchodní přístup třetích stran k dotované širokopásmové infrastruktuře. Velkoobchodní přístup zejména umožňuje ostatním provozovatelům soutěžit s vybraným účastníkem zadávacího řízení (pokud ten působí i na maloobchodní úrovni), a tím posiluje možnosti volby a hospodářskou soutěž v oblastech, kterých se opatření týká, a současně brání vzniku regionálních monopolů na poskytování služeb. Jelikož se tato podmínka uplatňuje pouze na příjemce státní podpory, nezávisí na předchozí analýze trhu ve smyslu článku 7 rámcové směrnice (99). Povinnosti poskytovat velkoobchodní přístup předepsané pro dotované sítě by měly být sladěny s portfoliem povinností poskytování přístupu stanovených podle odvětvové regulace (100). V zásadě by dotované společnosti měly nabízet širší škálu produktů velkoobchodního přístupu než společnosti pověřené VRO v rámci odvětvové regulace u subjektů s významnou tržní silou (101), neboť příjemce podpory nevyužívá k zavádění své vlastní infrastruktury pouze své vlastní zdroje, nýbrž i peníze daňových poplatníků (102). Tento velkoobchodní přístup by měl být zaručen co nejdříve před zahájením provozu sítě (103).
                              Účinný velkoobchodní přístup k dotované infrastruktuře (104) by měl být nabízen po dobu nejméně sedmi let. Pokud VRO na konci sedmiletého období označí podle platného předpisového rámce provozovatele předmětné infrastruktury za provozovatele s významnou tržní silou na zvláštním dotčeném trhu, měla by být v souladu s předpisovým rámcem pro elektronické komunikace (105) uložena povinnost poskytnout přístup. VRO nebo dalším příslušným vnitrostátním orgánům se doporučuje, aby pro orgány poskytující podporu uveřejnily pokyny k zásadám stanovování podmínek a tarifů pro velkoobchodní přístup. V zájmu poskytnutí účinného přístupu se tytéž přístupové podmínky uplatní na celou dotovanou síť včetně těch jejích částí, kde se již používá stávající infrastruktura (106). Povinnosti poskytnout přístup se prosazují nezávisle na změně vlastnických vztahů, na správě nebo provozu dotované infrastruktury.

                              h)

                                 Stanovení ceny za velkoobchodní přístup: stanovení referenční hodnoty je významným nástrojem pro zajištění toho, aby byly prostřednictvím udělené podpory napodobeny tržní podmínky existující na jiných, konkurenčních trzích se širokopásmovým připojením. Cena za velkoobchodní přístup by měla vycházet ze zásad, které pro stanovování cen zavede VRO, a z referenčních hodnot a měla by zohledňovat podporu, kterou obdržel provozovatel sítě (107). Pro stanovení referenční hodnoty se použijí průměrné zveřejněné velkoobchodní ceny, které jsou účtovány v jiných srovnatelných částech dané země nebo EHP, ve kterých probíhá intenzivnější hospodářská soutěž, nebo, pokud uvedené zveřejněné ceny nejsou k dispozici, ceny, které byly již stanoveny či schváleny VRO pro dotčené trhy nebo služby. Pokud nejsou k dispozici zveřejněné nebo regulované ceny pro určité produkty velkoobchodního přístupu, které by mohly sloužit ke stanovení referenční hodnoty, měly by ceny být stanovovány podle zásad nákladové orientace v souladu s metodikou, která je vypracována podle odvětvového regulačního rámce (108). Vzhledem ke složitosti stanovování referenčních cen velkoobchodního přístupu se státy ESVO vyzývají, aby udělily VRO mandát a poskytly mu potřebný počet pracovníků, kteří by v těchto záležitostech udělovali orgánům poskytujícím podporu poradenství. Podrobný popis projektu podpory by měl být VRO zaslán nejméně dva měsíce před oznámením, tak aby tento orgán měl k dispozici dostatek času na vydání stanoviska. Pokud VRO získá tuto pravomoc, měl by orgán poskytující podporu požádat VRO o poradenství při stanovování cen a podmínek velkoobchodního přístupu. Kritéria stanovování referenčních hodnot by měla být jasně uvedena v zadávací dokumentaci.

                              i)

                                 Sledování a mechanismus zpětného získání (claw-back): orgány poskytující podporu pozorně sledují provádění projektů širokopásmového připojení po celou dobu trvání projektu. Je-li provozovatel vybrán na základě soutěžního výběrového řízení, není zpravidla tolik zapotřebí monitorovat následný vývoj výnosnosti projektu. V řadě případů může být vhodné stanovit výši podpory předem s cílem pokrýt očekávaný nedostatek finančních prostředků v počátečním období nežli výši podpory stanovovat na bázi skutečně vzniklých nákladů a příjmů. V prvním případě je daný podnik většinou více motivován k postupnému omezování nákladů a rozvíjení činnosti. Pokud však vývoj budoucích nákladů a příjmů doprovází vysoký stupeň nejistoty a značná asymetrie informací, může veřejný orgán upřednostnit modely financování, které nejsou zcela ex ante, ale spíše částečněex ante a částečně ex post (např. použitím zpětného získání, aby bylo umožněno vyrovnané sdílení neočekávaných zisků). Aby malé místní projekty nebyly nepřiměřeně zatěžovány, lze pro mechanismus zpětného získání zavést určitý minimální limit. Státy ESVO by tedy měly mechanismus zpětného získání uplatnit v případě, přesahuje-li výše podpory na daný projekt 10 milionů EUR (109). Orgány poskytující podporu mohou předpokládat, že jakýkoli dodatečný zisk zpětně získaný od vybraného uchazeče by se mohl použít na další rozšíření širokopásmové sítě v rámci režimu, a to za stejných podmínek jako u původního opatření podpory. Povinnost vítězného uchazeče vést oddělené účetnictví, pokud jde o získanou dotaci, umožní orgánům poskytujícím podporu lépe sledovat jak provádění režimu, tak veškerý dodatečný zisk (110).

                              j)

                                 Transparentnost: státy ESVO na centrální internetové stránce zveřejní k opatřením státní podpory alespoň tyto informace: úplné znění schváleného režimu podpory a jeho prováděcí ustanovení, název či jméno příjemce podpory, výši podpory, intenzitu podpory a použitou technologii. Tyto informace se zveřejní poté, co bude přijato rozhodnutí o poskytnutí podpory, budou uchovávány po dobu nejméně deseti let a budou bez omezení přístupny veřejnosti. Příjemce podpory je povinen poskytnout oprávněným třetím stranám úplný a nediskriminační přístup k informacím o své infrastruktuře (mj. včetně kabelovodů, rozvodných skříní a optických kabelů) vybudované na základě opatření státní podpory (111). Ostatní provozovatelé se tak budou moci o možnosti přístupu k této infrastruktuře snadno přesvědčit a budou zajištěny veškeré relevantní informace o širokopásmové síti pro centrální rejstřík širokopásmových infrastruktur, pokud ve státě ESVO taková databáze existuje, a/nebo pro VRO.

                              k)

                                 Podávání zpráv: počínaje dnem, kdy se síť začne používat, by měl orgán poskytující státní podporu po dobu trvání daného opatření předkládat Kontrolnímu úřadu ESVO každé dva roky klíčové informace o projektech podpory (112). V případě vnitrostátních nebo regionálních rámcových programů by vnitrostátní nebo regionální orgány měly konsolidovat informace o jednotlivých opatřeních a poskytnout je Kontrolnímu úřadu. Kontrolní úřad může při přijímání rozhodnutí podle těchto pokynů žádat předložení dalších zpráv ohledně udělené podpory.

            3.5   Podpora rychlého zavádění sítí NGA

                  75)

                  Stejně jako u politiky, která se uplatňuje pro zavádění základních širokopásmových sítí, může i státní podpora ve prospěch zavedení sítě NGA představovat vhodný a opodstatněný nástroj, je-li splněno několik základních podmínek. Zatímco komerční provozovatelé přijímají investiční rozhodnutí o sítích NGA na základě očekávané výnosnosti, musí volba, kterou činí veřejný orgán, zohlednit rovněž veřejný zájem na financování otevřené a neutrální platformy, na níž bude o poskytování služeb koncovým uživatelům schopno soutěžit více provozovatelů.

                  76)

                  Opatření na podporu zavádění sítí NGA musí splňovat podmínky slučitelnosti uvedené v oddílech 2.5 a 3.4. Kromě toho musí být splněny následující podmínky, jež zohledňují specifické situace, ve kterých bude k veřejným investicím do sítí NGA docházet.

                              a)

                                 Velkoobchodní přístup: vzhledem k ekonomické stránce sítí NGA je nanejvýš důležité zajistit účinný velkoobchodní přístup pro další provozovatele. Platí to zejména v oblastech, kde spolu již soutěží provozovatelé základních širokopásmových sítí (113) a kde je nutno zajistit, aby byla zachována situace tržní soutěže, která existovala před provedením zásahu. Podmínky přístupu popsané v oddíle 3.4 jsou specifikovány níže. Dotovaná síť proto musí nabízet přístup za spravedlivých a nediskriminačních podmínek všem provozovatelům, kteří o něj požádají, a poskytovat jim možnost účinného a úplného zpřístupnění účastnického vedení (114). Mimoto musí mít další provozovatelé přístup nejen k aktivní, ale i k pasivní (115) síťové infrastruktuře (116). Kromě přístupu k bitovému toku a zpřístupnění účastnického vedení a jeho úseků by povinnost poskytovat přístup proto měla zahrnovat i právo k používání kabelovodů a stožárů, nenasvícených vláken či rozvodných skříní (117). Účinný velkoobchodní přístup by měl být poskytován po dobu nejméně sedmi let a právo přístupu ke kabelovodům či stožárům by nemělo být časově omezeno. Tímto požadavkem nejsou dotčeny ani obdobné regulační povinnosti, které může uložit VRO na zvláštním dotčeném trhu za účelem podpory účinné hospodářské soutěže, ani opatření přijatá během uvedené lhůty nebo po jejím uplynutí (118).
                              V oblastech s nízkou hustotou osídlení, kde je nabídka širokopásmových služeb omezená, nebo v případě malých místních společností by povinnost nabízet všechny typy produktů přístupu mohla nepřiměřeně zvýšit investiční náklady (119), aniž by přinesla významné výhody z hlediska větší konkurence (120). V takové situaci lze stanovit, že se produkty přístupu vyžadující nákladné zásahy do dotované infrastruktury, se kterými se jinak nepočítalo (např. společné umístění v mezilehlých distribučních bodech), budou nabízet pouze v případě přiměřené poptávky ze strany dalšího provozovatele. Poptávka se považuje za přiměřenou, pokud i) subjekt usilující o přístup předloží ucelený obchodní plán, v němž odůvodní vývoj produktu na dotované síti, a ii) jiný provozovatel ve stejné zeměpisné oblasti dosud nenabízí srovnatelný přístupový produkt za stejnou cenu jako za produkty v hustěji osídlených oblastech (121).
                              Předchozí odstavec naopak nelze použít v hustěji osídlených oblastech, kde lze očekávat rozvoj konkurence v oblasti infrastruktury. V těchto oblastech by tedy měla dotovaná síť podporovat všechny druhy produktů přístupu k síti, jež mohou provozovatelé potřebovat (122).

                              b)

                                 Spravedlivé a nediskriminační zacházení: dotovaná infrastruktura musí umožňovat poskytování konkurenceschopných a cenově dostupných služeb koncovým uživatelům konkurenčními provozovateli. V případech, kdy je provozovatel sítě vertikálně integrován, musí být zavedeny dostatečné pojistky, aby nedocházelo ke střetu zájmů, nepřípustné diskriminaci vůči subjektům usilujícím o přístup a poskytovatelům obsahu ani k jakýmkoli dalším skrytým nepřímým výhodám. V témže duchu by měla kritéria pro zadání zakázky obsahovat ustanovení, že uchazečům, kteří nabízejí čistě velkoobchodní model, čistě pasivní model či oba uvedené modely, budou přiděleny body navíc.

                  77)

                  Zvlášť pozitivní účinky na hospodářskou soutěž vykazují projekty státní podpory, jež jsou zaměřeny na financování sítí páteřního propojení (123) nebo se omezují na stavební práce, k nimž mají přístup všichni provozovatelé a technologie. K těmto účinkům bude při posuzování projektů přihlédnuto.

            3.6   Podpora na superrychlé širokopásmové sítě

                  78)

                  S ohledem na cíle uvedené v úvodu, zejména dosažení toho, aby 50 % internetových připojení mělo rychlost vyšší než 100 Mb/s, a s ohledem na skutečnost, že zejména v městských oblastech mohou být vyšší nároky na výkonnost v porovnání s tím, co jsou komerční investoři ochotni v blízké budoucnosti nabídnout, by veřejný zásah mohl být odchylně od bodu 73 a v rámci výjimky povolen v případě sítí NGA, jež jsou schopny zajistit superrychlé připojení, jehož výkon by výrazně převyšoval 100 Mb/s.

                  79)

                  V „černých místech z hlediska NGA“ by mohl být tento zásah povolen pouze v případě, je-li na základě níže uvedených kumulativních kritérií doloženo splnění podmínky „skokové změny“, kterou vyžaduje bod 47:

                              a)

                              stávající nebo plánované (124) sítě NGA nedosahují optickými prvky až k objektům koncových uživatelů (125);

                              b)

                              tržní situace se nevyvíjí tak, že by v souladu s body 59 až 61 měly být v blízké budoucnosti podle investičních plánů komerčních provozovatelů poskytovány na konkurenční bázi superrychlé služby (126) o rychlosti vyšší než 100 Mb/s;

                              c)

                              očekává se poptávka po takových kvalitativních vylepšeních (127).

                  80)

                  V situaci popsané v předchozím odstavci musí každá nová dotovaná síť splňovat podmínky slučitelnosti stanovené v bodech 74 a 76. Orgán poskytující podporu musí dále prokázat, že:

                              a)

                              ve srovnání s ověřitelnými vlastnostmi a výkonností stávajících či plánovaných sítí se dotovaná síť vyznačuje výrazně dokonalejšími technologickými vlastnostmi a vyšší výkonností (128) a

                              b)

                              dotovaná síť bude založena na otevřené architektuře, jež bude provozována pouze jako velkoobchodní síť, a

                              c)

                              podpora nevede k nadměrnému narušení hospodářské soutěže s jinými technologiemi NGA, jež byly v nedávné době předmětem významných investic do nové infrastruktury, které v týchž cílových oblastech uskutečnily tržní subjekty (129).

                  81)

                  Teprve po splnění těchto dodatečných podmínek může být veřejné financování takových sítí považováno v rámci ověření vyváženosti za slučitelné. Jinými slovy by toto financování muselo vést k podstatnému, udržitelnému, nikoliv jen přechodnému technologickému pokroku, jenž bude mít pozitivní účinek na hospodářskou soutěž, aniž by současně mělo neúměrný odrazující účinek na soukromé investice.

         Závěrečná ustanovení

                  82)

                  Tyto pokyny se použijí od prvního dne po jejich přijetí. Kontrolní úřad použije tyto pokyny na všechna oznámená opatření podpory, u nichž musí přijmout rozhodnutí poté, co byly pokyny přijaty, a to i tehdy, pokud projekty byly oznámeny před jejich přijetím.

                  83)

                  V souladu s použitelnými pravidly Kontrolního úřadu pro posouzení protiprávní státní podpory (130) použije Kontrolní úřad na protiprávní podporu pravidla platná v okamžiku poskytnutí podpory. Proto bude uplatňovat tyto pokyny na protiprávní podporu poskytnutou po jejich zveřejnění.

                  84)

                  Kontrolní úřad tímto na základě čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP navrhuje státům ESVO, aby přijaly vhodná opatření a změnily v případě potřeby své stávající režimy podpory, tak aby zajistily jejich soulad s ustanoveními těchto pokynů do dvanácti měsíců po jejich přijetí.

                  85)

                  Státy ESVO se vyzývají, aby daly výslovný bezpodmínečný souhlas s těmito navrhovanými vhodnými opatřeními ve lhůtě dvou měsíců od data přijetí těchto opatření. Pokud Kontrolní úřad neobdrží odpověď, bude předpokládat, že daný stát ESVO s navrženými opatřeními nesouhlasí.

                  86)

                  Kontrolní úřad tyto pokyny přezkoumá v souladu s budoucími revizemi příslušného sdělení Komise – Pokyny Společenství k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí ze strany Komise.

         (1)  Tato kapitola odpovídá sdělení Komise – Pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (Úř. věst. C 25, 26.1.2013, s. 1).

         (2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, KOM(2010) 245 v konečném znění, Digitální agenda pro Evropu, uznané v usnesení ze 37. zasedání Smíšeného parlamentního výboru EHP dne 26. října 2011.

         (3)  Viz čl. 12 odst. 4 aktu uvedeného v bodě 5cl přílohy XI Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33)) (Úř. věst. L 116, 22.4.2004, s. 60 a dodatek EHP č. 20, 22.4.2004, s. 14), ve znění směrnice 2009/140/ES (směrnice o zlepšení právní úpravy) (Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 37) (dosud nezačleněno do Dohody o EHP) a aktu uvedeného v bodě 5cl přílohy XI Dohody o EHP (nařízení (ES) č. 544/2009 (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 12); Úř. věst. L 334, 17.12.2009, s. 4 a dodatek EHP č. 68, 17.12.2009, s. 4).

         (4)  Viz akt uvedený v bodě 26l přílohy XI Dohody o EHP (doporučení Komise ze dne 20. září 2010 o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace (NGA) (Úř. věst. L 251, 25.9.2010, s. 35)
         Úř. věst. L 341, 13.12.2012, s. 28 a dodatek EHP č. 70, 13.12.2012, s. 32.

         (5)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 398/05 – Maďarsko, Daňové výhody pro rozvoj širokopásmových služeb.

         (6)  Prostředky veřejného podniku představují státní prostředky ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jelikož podléhají kontrole veřejných orgánů. Věc C-482/99 Francie v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-4397. V souladu s tímto rozsudkem bude nutné dále posuzovat, zda lze financování prostřednictvím veřejného podniku přičítat státu.

         (7)  Věc T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen a další v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-1311, body 93 až 95.

         (8)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci NN 24/07 – Česká republika, Pražská městská bezdrátová síť.

         (9)  Podobně pokud je síť budována či pokud jsou širokopásmové služby pořizovány pro vlastní potřebu veřejné správy, nemusí tento zásah za určitých podmínek poskytovat hospodářskou výhodu podnikům. Viz rozhodnutí Komise ve věci N 46/07 – Spojené království, Režim sítě velšského veřejného sektoru.

         (10)  Rozhodnutí Komise ve věci SA.31687 (N 436/10) – Itálie, Širokopásmové připojení ve Friuli Venezia Giulia (Projekt Ermes) a ve věci N 407/09 – Španělsko, Xarxa Oberta.

         (11)  Je pravděpodobné, že prospěch z dotace se alespoň částečně přenese na další provozovatele, i když je pro ně velkoobchodní přístup zpoplatněn. Velkoobchodní ceny jsou totiž často regulovány. Cenová regulace vede k nižší ceně, než jaké by velkoobchodník mohl jinak dosáhnout na trhu (mohlo by se jednat o monopolní cenu, pokud by neexistovala hospodářská soutěž s jinými sítěmi). Pokud ceny nejsou regulovány, velkoobchodník bude v každém případě nucen upravit své ceny podle průměrných cen účtovaných v dalších oblastech, ve kterých probíhá intenzivnější hospodářská soutěž (viz bod 74 písm. h) níže), což pravděpodobně povede k nižší ceně, než jaké by velkoobchodník mohl jinak dosáhnout na trhu.

         (12)  Dotace pro uživatele z řad domácností nespadají do působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

         (13)  Příkladem může být podpora pro průmyslové zóny, viz například rozhodnutí Komise ve věci N 626/09 – Itálie, NGA pro průmyslové zóny v Lucce.

         (14)  Věc C-310/99 Italská republika v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-02289, bod 65.

         (15)  Viz rozhodnutí Komise ve věci N 237/08 – Německo, Podpora širokopásmového připojení v Dolním Sasku.

         (16)  Věc C-303/88, Italská republika v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-1433, body 20–22.

         (17)  Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 ve věci C 53/06 – Nizozemsko, Citynet Amsterdam – investice města Amsterdamu do přístupové sítě z optických kabelů (Úř. věst. L 247, 16.9.2008, s. 27).

         (18)  Pokyny Kontrolního úřadu ke státním zárukám (Úř. věst. L 274, 26.10.2000, dodatek EHP č. 48, 26.10.2000, s. 45), ve znění Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32, dodatku EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1.

         (19)  Podle judikatury musí být podniky pověřené provozováním služeb obecného hospodářského zájmu tímto úkolem pověřeny aktem veřejné moci. V této souvislosti může být úkolem poskytování služby obecného hospodářského zájmu subjekt pověřen na základě koncese k poskytování veřejných služeb; viz spojené věci T-204/97 a T-270/97 EPAC – Empresa para a Agroalimentação e Cereais, SA v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-2267, bod 126 a věc T-17/02 Fred Olsen, SA v. Komise, Sb. rozh. 2005, s. II-2031, body 186 a 188–189.

         (20)  Věc C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Sb. rozh. 2003, s. I-7747. Dále jen „rozsudek Altmark“.

         (21)  Viz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf (dosud nezveřejněno).

         (22)  Viz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Framework-for-state-aid-in-the-form-of-public-service-compensation.pdf (dosud nezveřejněno).

         (23)  Akt uvedený v bodě 1h přílohy XV Dohody o EHP, rozhodnutí č. 66/2012 (Úř. věst. L 207, 2.8.2012, s. 46 a dodatek EHP č. 43, 2.8.2012, s. 56), (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3–10).

         (24)  Akt uvedený v bodě 1ha přílohy XV Dohody o EHP, viz rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 225/2012 ze dne 7. prosince 2012, dosud nezveřejněno.

         (25)  Viz bod 48 pokynů Kontrolního úřadu k vyrovnávacím platbám za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu a bod 13 rámce pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby.

         (26)  Viz bod 49 pokynů Kontrolního úřadu k vyrovnávacím platbám za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu.

         (27)  Výraz „blízká budoucnost“ je třeba chápat jako období tří let v souladu s bodem 59 těchto pokynů.

         (28)  V souladu se zásadou obsaženou v bodě 50 pokynů Kontrolního úřadu k vyrovnávacím platbám za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. Viz též rozhodnutí Komise N 284/05 – Irsko, Regionální širokopásmový program: Metropolitan Area Networks (MAN), fáze II a III a N 890/06 – Francie, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.

         (29)  Pasivní síťová infrastruktura je v podstatě fyzická infrastruktura sítí. Pro definici viz slovníček technických pojmů.

         (30)  Síť by měla být technologicky neutrální, a tudíž umožňovat žadatelům o přístup využívat všechny dostupné technologie s cílem poskytovat služby koncovým uživatelům.

         (31)  V souladu s bodem 74 písm. g) těchto pokynů.

         (32)  Toto omezení ospravedlňuje skutečnost, že jakmile je zavedena širokopásmová síť poskytující univerzální přístup, jsou tržní síly obvykle dostatečné k tomu, aby byly komunikační služby poskytovány všem uživatelům za konkurenční ceny.

         (33)  Mezi tyto pojistky by měla patřit zejména povinnost odděleného účetnictví a případně rovněž založení strukturálně a právně odděleného subjektu od vertikálně integrovaného provozovatele. Takový subjekt by měl výlučnou odpovědnost za dodržení souladu s pravidly přidělených úkolů SOHZ a za jejich splnění.

         (34)  Je na státech ESVO, aby s ohledem na konkrétní prvky každého opatření sestavily nejvhodnější metodiku, která by zajistila, že poskytnuté vyrovnávací platby pokryjí v souladu se zásadami balíčku SOHZ pouze náklady na plnění úkolů SOHZ v bílých místech, a přitom zohlednila příslušné příjmy a přiměřený zisk. Přiznaná vyrovnávací platba by například mohla vycházet z porovnání příjmů z komerčního využívání infrastruktury v rentabilních oblastech již pokrytých komerčními provozovateli a příjmů z komerčního využívání v bílých místech. Případné zisky, jež přiměřené zisky přesahují, tj. zisky nad rámec průměrné návratnosti kapitálu při zavedení dané širokopásmové infrastruktury v odvětví, by bylo možné přidělit na financování SOHZ v nerentabilních oblastech, zatímco zbývající zisky by mohly být součástí přiznaných finančních vyrovnávacích plateb. Viz rozhodnutí Komise ve věci N 331/08, Francie – THD Hauts de Seine.

         (35)  Pokud však vývoj budoucích nákladů a příjmů doprovází vysoký stupeň nejistoty a asymetrie informací, může veřejný orgán upřednostnit modely výpočtu vyrovnávací platby, které nejsou zcela ex ante, ale spíše částečně ex ante a částečně ex post (např. použitím zpětného získání, které by umožnilo vyváženě sdílet neočekávané zisky).

         (36)  Např. provádění výkopů, pokládání kabelů, instalace domovních rozvodů atd. V případě zavádění optických kabelů do domácích sítí by tyto náklady mohly činit až 70–80 % celkových investičních nákladů.

         (37)  Viz poznámka pod čarou 3.

         (38)  Viz též rozhodnutí Komise ve věci N 383/09 – Německo – Změna N 150/2008 Širokopásmové připojení ve venkovských oblastech v Sasku. Tato věc se týkala situace, kdy obecné stavebně inženýrské práce, jako je údržba silnic, nepředstavovaly státní podporu. Opatření provedená německými orgány představovala „obecné stavebně inženýrské práce“, které by stát v každém případě musel za účelem údržby provést. Možnost umístit při příležitosti údržby silnic – a na náklady provozovatelů – vedení a širokopásmovou infrastrukturu byla veřejně oznámena a nebyla omezena ani zaměřena na odvětví širokopásmového připojení. Nelze však vyloučit, že veřejné financování takových prací spadá pod pojem podpory podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud se omezují nebo jasně zaměřují na odvětví širokopásmového připojení.

         (39)  Viz například „Infrastrukturatlas“ německých VRO, kde provozovatelé dobrovolně sdílejí informace o dostupných a případně znovu použitelných infrastrukturách.

         (40)  Je třeba připomenout, že předpisový rámec pro elektronické komunikace dává příslušným vnitrostátním orgánům možnost vyžádat si od podniků informace, které potřebují k tomu, aby spolu s vnitrostátními regulačními orgány mohly vypracovat podrobný přehled povahy, dostupnosti a zeměpisného umístění síťových prvků a zařízení a zpřístupnit jej zainteresovaným subjektům. Viz čl. 12 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/140/ES ze dne 25. listopadu 2009.

         (41)  Viz například rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 231/11/KOL týkající se rychlého vybudování přístupové sítě nové generace ve venkovských oblastech obce Tromsø (Úř. věst. C 10, 2.1.2012, s. 5 a dodatek EHP č. 2, 12.1.2012, s. 3). Seznam všech rozhodnutí Komise přijatých podle pravidel státní podpory v oblasti širokopásmového připojení je k dispozici na stránce http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

         (42)  Například půjčky (na rozdíl od grantů) mohou být užitečným nástrojem k vyrovnávání nedostatku úvěrů na dlouhodobé investice do infrastruktury.

         (43)  Aniž by tím bylo dotčeno možné použití pokynů Kontrolního úřadu k regionální podpoře, na které odkazuje bod 27.

         (44)  Viz pokyny Kontrolního úřadu k vnitrostátní regionální podpoře použitelné ratione temporis (např. pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 (Úř. věst. L 54, 28.2.2008, s. 1, dodatek EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1)).

         (45)  Skutečnost, že určitý podnik nemusí být schopen provést projekt bez podpory, však neznamená, že došlo k selhání trhu. Rozhodnutí podniku o tom, že nebude investovat do určitého projektu s nízkou výnosností nebo v regionu s omezenou tržní poptávkou a/nebo nízkou konkurenceschopností v oblasti nákladů, nemusí být například známkou selhání trhu, nýbrž trhu, který funguje dobře.

         (46)  Satelitní systémy mají rovněž jednotkové náklady, ale v širších fázích, a proto jsou více nezávislé na hustotě osídlení.

         (47)  Pro informace o místním a regionálním financování viz rozhodnutí Komise ve věci SA 33420 (2011/N) – Německo, Breitband Lohr am Main a N 699/09 – Španělsko, Desarrollo del programa de infraestructuras de telecomunicaciones en la Región de Murcia.

         (48)  Členské státy EU často oznamují rámcové programy, v nichž je popsáno, za jakých podmínek je možné poskytnout místní nebo regionální financování na zavedení širokopásmového připojení. Viz například věc N 62/10 – Finsko, Podpora budování sítí vysokorychlostního širokopásmového připojení v řídce osídlených oblastech Finska, N 53/10 – Německo, Rámcový program spolkové vlády na podporu kabelových vedení nebo N 30/10 – Švédsko, Státní podpora pro širokopásmové připojení v rámci programu rozvoje venkova.

         (49)  Viz poznámka pod čarou 3.

         (50)  Viz například doporučení Kontrolního úřadu ze dne 5. listopadu 2008 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle aktu uvedeného v bodě 5cl přílohy XI Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací), (Úř. věst. C 156, 9.7.2009, s. 18 a dodatek EHP č. 36, 9.7.2009, s. 1). Tím by se zvýšila transparentnost, snížila administrativní zátěž místních orgánů a také by se díky tomu nemusely VRO zabývat každým případem státní podpory individuálně.

         (51)  Viz například Avis n
         o
         12-A-02 du 17.1.2012 relatif à une demande d'avis de la commission de l'économie, du développement durable et de l'aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d'intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit (stanovisko francouzského orgánu pro hospodářskou soutěž v souvislosti se zaváděním širokopásmových sítí s velmi vysokou rychlostí).

         (52)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 237/08 Podpora širokopásmového připojení v Dolním Sasku, Německo nebo SA.33671 Poskytování širokopásmového připojení ve Spojeném království, Spojené království.

         (53)  Viz například rozhodnutí Komise N 473/07 – Itálie, Širokopásmové připojení pro Alto Adige, rozhodnutí N 570/07 – Německo, Širokopásmové služby ve venkovských oblastech Bádenska-Württemberska.

         (54)  Zejména tím, že se podpoří využívání již dostupných širokopásmových řešení, bez ohledu na to, zda se jedná o místně dostupné pozemní pevné či bezdrátové sítě, nebo obecně dostupná satelitní řešení.

         (55)  Viz například rozhodnutí Komise N 222/06 – Itálie, Podpora na překonání zaostávání v oblasti digitalizace na Sardinii.

         (56)  To se může týkat například provozovatelů mobilních technologií LTE (long-term evolution) či provozovatelů technologie LTE Advanced, pokud mají v licenčních podmínkách určité cíle ohledně pokrytí v cílové oblasti. Obdobně, pokud provozovatel pověřený povinností univerzální služby obdrží vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby, nemůže mu být poskytnuta další státní podpora na financování stejné sítě.

         (57)  Tento typ účinku lze označovat jako „vytěsnění“.

         (58)  Viz například věc C-156/98 Německo v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, bod 78 a věc C-333/07, Régie Networks, Sb. rozh. 2008, s. I-10807, body 94–116.

         (59)  Například marginální investice, jež souvisí pouze s modernizací aktivních složek sítě, by neměly být považovány za způsobilé pro státní podporu. Obdobně, ačkoli by určité technologie zvyšující výkonnost měděného vedení (např. vektorizace) mohly zvýšit kapacitu stávajících sítí, nemusí vyžadovat rozsáhlé investice do nové infrastruktury, a tudíž by rovněž neměly být způsobilé pro státní podporu.

         (60)  Například modernizace základní sítě vedoucí k vytvoření širokopásmové sítě NGA. Skokovou změnou by mohly být rovněž některé modernizace sítě NGA (jako je rozšíření optického připojení, které by toto připojení přiblížilo koncovému uživateli). V oblastech, kde jsou širokopásmové sítě již zavedeny, by uplatnění skokové změny mělo zajistit, že státní podpora nepovede ke zdvojení stávající infrastruktury. Obdobně by malá postupná modernizace stávajících infrastruktur, např. z 12 Mb/s na 24 Mb/s, pravděpodobně nepřinesla dodatečné kapacity služeb (a pravděpodobně by nepřiměřeně zvýhodnila stávajícího provozovatele).

         (61)  Dotovaná síť by měla mít pozitivní účinek na hospodářskou soutěž, což znamená, že by měla umožnit účinný přístup na různých úrovních infrastruktury tak, jak je uvedeno v bodě 74 a v případě podpory na zavedení sítě NGA rovněž v bodě 76.

         (62)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci SA.33671 – Poskytování širokopásmového připojení ve Spojeném království, Spojené království.

         (63)  Takovou společnou metodologii může poskytnout Kontrolní úřad.

         (64)  V důsledku rychlého technologického vývoje mohou být v budoucnu služby NGA poskytovány také prostřednictvím jiných technologií.

         (65)  Koaxiální, bezdrátové a mobilní technologie využívají do jisté míry podpůrnou infrastrukturu složenou z vláken. Koncepčně se tak podobají kabelové síti, u níž se v jedné části poslední míle pro poskytnutí služby využívá měděného kabelu namísto optického vlákna.

         (66)  Konečné připojení ke koncovému uživateli může být zajištěno jak pomocí kabelových, tak i bezdrátových technologií. Vzhledem k rychlému vývoji vyspělých bezdrátových technologií – jako jsou technologie LTE Advanced – a vzhledem ke stále většímu rozšíření technologií LTE nebo Wi-Fi na trhu by mohlo být pevné bezdrátové připojení nové generace (založené například na mobilní – popřípadě upravené – širokopásmové technologii) schůdnou alternativou pro určité kabelové sítě NGA (například FTTCab), pokud jsou splněny určité podmínky. Protože jsou bezdrátová média „sdílená“ (rychlost na uživatele závisí na počtu připojených uživatelů v dotčené oblasti) a svou podstatou podléhají proměnlivým podmínkám životního prostředí, je možné, že bude muset být příští generace pevných bezdrátových sítí zaváděna s určitým stupněm hustoty a/nebo s vyspělými konfiguracemi (například směrové antény a/nebo více antén), aby se spolehlivě zajistila minimální rychlost downloadu na účastníka, kterou lze od NGA očekávat. Přístupová bezdrátová síť nové generace založená na upravené mobilní širokopásmové technologii musí uživatelům také zajistit požadovanou úroveň kvality služeb v pevném místě a zároveň zajistit poskytnutí služby v dané oblasti zájmu všem ostatním mobilním účastníkům.

         (67)  Termínem FTTx se odkazuje na FFTC, FTTN, FTTP, FTTH a FTTB.

         (68)  Použije se alespoň standard pro kabelové modemy „DOCSIS 3.0“.

         (69)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci SA.33671 – Poskytování širokopásmového připojení ve Spojeném království, Spojené království.

         (70)  Jestliže dnes rozdíly mezi oblastí, kde je k dispozici pouze úzkopásmový (vytáčený) Internet, a oblastí se širokopásmovým připojením znamenají, že první z nich považujeme za „bílé“ místo, měla by být obdobně za „bílé místo z hlediska NGA“ považována i oblast, která postrádá širokopásmovou infrastrukturu nové generace, i když v ní může být zavedena jedna základní širokopásmová infrastruktura.

         (71)  Důležitou vlastností páteřní infrastruktury sítí nové generace – ve srovnání s dalšími sítěmi, které nedosahují ke koncovému uživateli (jako např. FTTC) – je to, že je tato infrastruktura otevřená vzájemnému propojení s ostatními sítěmi.

         (72)  Rozhodnutí Komise ve věci N 407/09 – Španělsko – Optická vlákna Katalánsko (Xarxa Oberta).

         (73)  Rozhodnutí Komise ve věci N 407/09 – Španělsko – Optická vlákna Katalánsko (Xarxa Oberta) a SA. 33438 – Polsko, Širokopásmová síť pro východní Polsko.

         (74)  Toto tříleté období by začínalo okamžikem zveřejnění plánovaného opatření podpory.

         (75)  Provozovatel by měl být v tomto ohledu schopen prokázat, že během období tří let pokryje podstatnou část dotyčného území a obyvatelstva. Orgán poskytující podporu může například po provozovateli, jenž projeví zájem o vybudování své vlastní infrastruktury v cílové oblasti, požadovat, aby do dvou měsíců předložil věrohodný obchodní plán, podpůrnou dokumentaci (jako jsou smlouvy o bankovním úvěru) a podrobný harmonogram zavádění sítí. Investice by pak měla být zahájena během dvanácti měsíců, kdy již bude získána většina přístupových práv potřebných k realizaci projektu. Další dílčí cíle ohledně pokroku v rámci daného opatření mohou být sjednány pro každé období šesti měsíců.

         (76)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 607/09 – Irsko, Dosah širokopásmového připojení ve venkovských oblastech nebo ve věci N 172/09 – Slovinsko, Rozvoj širokopásmového připojení ve Slovinsku.

         (77)  Stejná společnost může v téže oblasti odděleně provozovat jak pevnou, tak mobilní síť, to však „barvu“ dané oblasti nemění.

         (78)  Situace v oblasti hospodářské soutěže je posuzována podle počtu existujících provozovatelů infrastruktury. V rozhodnutí Komise N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit bylo objasněno, že byť v rámci jedné sítě (včetně zpřístupnění účastnického vedení – LLU, Local Loop Unbundling) působí několik maloobchodních poskytovatelů, není daná oblast „černým místem“, nýbrž se stále jedná o „šedé místo“, jelikož tam existuje pouze jedna infrastruktura. Zároveň bude existence konkurenčních provozovatelů (na maloobchodní úrovni) považována za známku toho, že daná oblast, i když jde o „šedé místo“, nemusí být problematická z hlediska existence selhání trhu. Problémy týkající se přístupu a kvality služby bude třeba přesvědčivě doložit.

         (79)  Ve svém rozhodnutí N 131/05 – Spojené království, Projekt širokopásmového připojení FibreSpeed ve Walesu musela Komise posoudit, zda lze finanční podporu poskytnutou velšskými orgány na výstavbu otevřené optické sítě nezávislé na poskytovateli, která propojuje 14 obchodních parků, prohlásit za slučitelnou přesto, že v cílových místech již poskytoval služby stávající provozovatel sítě, který nabízel pronajaté okruhy za regulované ceny. Komise zjistila, že pronajaté okruhy nabízené stávajícím provozovatelem byly velice drahé, takže malé a střední podniky si je prakticky nemohly dovolit. Viz též rozhodnutí Komise N 890/06 – Francie, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit a rozhodnutí Komise N 284/05 – Irsko, Regionální širokopásmový program: Metropolitan Area Networks (MAN), fáze II a III.

         (80)  Kromě specifikací uvedených v bodě 66 by mohly orgány poskytující podporu zohlednit ukazatele, jako jsou: míra rozšíření služeb s nejvyšším stupněm výkonnosti, mimořádně vysoké ceny za vysoce účinné služby (včetně pronajatých okruhů pro koncové uživatele, jak je vysvětleno v předešlé poznámce pod čarou), jež odrazují od samotného používání a od inovací, nebo rozvoj služeb elektronické veřejné správy vyžadujících větší výkonnost, než je výkonnost stávající sítě. Pokud velká část uživatelů z řad občanů a podniků již v cílové oblasti využívá adekvátní dostupnosti, musí se zajistit, aby veřejný zásah nevedl k neoprávněné výstavbě nové infrastruktury, která by nahradila infrastrukturu stávající. V tomto případě se může veřejný zásah omezit na opatření zaměřená pouze na odstranění nedostatků.

         (81)  Například zda byla již existující širokopásmová síť vybudována na základě přednostního využití kabelovodů nebo přednostního přístupu ke kabelovodům, k nimž ostatní provozovatelé sítí nemají přístup či které s nimi nejsou sdíleny.

         (82)  Taková situace se považuje za konkurenční šedé místo, pokud je přítomna pouze jedna infrastruktura, a to i v případě, že tuto infrastrukturu využívá – zpřístupněním účastnického vedení (LLU) – několik provozovatelů elektronických komunikací. Ve smyslu těchto pokynů ji nelze považovat za „černé místo“. Viz rovněž rozhodnutí Komise ve věci SA.31316 – Programme national „Très haut débit“, Francie.

         (83)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 o podpoře C 35/05 (ex N 59/05) – Nizozemsko, Zbudování širokopásmové sítě v Appingedamu (Úř. věst. L 86, 27.3.2007, s. 1). V tomto rozhodnutí Komise poznamenala, že síly hospodářské soutěže na daném trhu nebyly náležitě zohledněny a že konkrétně nizozemský trh se širokopásmovým připojením se vyznačuje rychlým vývojem a poskytovatelé elektronických komunikačních služeb, včetně provozovatelů kabelových služeb a poskytovatelů internetových služeb, na něm zavádějí širokopásmové služby s velmi vysokou kapacitou bez jakékoli státní podpory.

         (84)  Stejná společnost může v témže místě odděleně provozovat jak pevnou, tak bezdrátovou síť NGA, to však „barvu“ daného místa nemění.

         (85)  Viz bod 47.

         (86)  Podrobné posouzení by si mohlo vyžádat zahájení řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora.

         (87)  Toto mapování by mělo být provedeno na základě domácností, které se nacházejí v dosahu určité infrastruktury sítí, a nikoli na základě skutečného počtu domácností nebo zákazníků, kteří jsou na síť napojeni jako odběratelé.

         (88)  Například příliš malé cílové oblasti nemusí účastníkům trhu poskytovat dostatečné hospodářské pobídky, aby se ucházeli o podporu, zatímco příliš velké oblasti mohou znamenat horší výsledek výběrového řízení, pokud jde o hospodářskou soutěž. Několik výběrových řízení by rovněž umožnilo různým potenciálním podnikům využít státní podporu, a tím zabránit, aby se tržní podíl jednoho (již dominantního) provozovatele díky opatření státní podpory ještě posílil tím, že zvýhodní velké účastníky trhu nebo že odradí od technologií, které by byly konkurenceschopné hlavně v menších cílových oblastech.

         (89)  Lze-li prokázat, že stávající provozovatelé neposkytli veřejným orgánům smysluplné informace pro účely nutného zmapování, bude nutné, aby tyto orgány vycházely z jakýchkoli jim dostupných informací.

         (90)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 266/08 – Německo, Širokopásmové připojení ve venkovských oblastech Bavorska.

         (91)  Rozdílná situace nastane tehdy, když se veřejný orgán rozhodne zavést a spravovat síť přímo (nebo prostřednictvím subjektu, který je v jeho výlučném vlastnictví), jako je tomu např. v rozhodnutí Komise ve věci N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit a SA.33807 (2011/N) – Itálie, Národní plán širokopásmových služeb. V takových případech, aby se dosáhlo téhož výsledku hospodářské soutěže, kterého bylo dosaženo od liberalizace odvětví elektronických komunikací v Unii, a zvláště pak hospodářské soutěže, která dnes existuje na maloobchodním trhu s širokopásmovým připojením, platí pro dotované sítě, jež jsou spravovány státem, následující: i) provozovatelé sítí ve veřejném vlastnictví omezí svou činnost na předem stanovené cílové oblasti a nebudou expandovat do jiných komerčně zajímavých regionů, ii) veřejný orgán omezí svou činnost tak, aby udržel pasivní infrastrukturu a zajistil k ní přístup, avšak nebude se účastnit hospodářské soutěže s komerčními provozovateli na maloobchodní úrovni a iii) povede se oddělené účetnictví mezi finančními prostředky použitými na provoz sítí a ostatními prostředky, které má veřejný orgán k dispozici.

         (92)  Akt uvedený v bodě 2 přílohy XVI Dohody o EHP (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114
         ), Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18.

         (93)  Viz například rozhodnutí Komise N 475/07 – Irsko, Vnitrostátní režim širokopásmových služeb, rozhodnutí Komise N 157/06 – Spojené království, Širokopásmový projekt Digitální region jižní Yorkshire.

         (94)  Pokud je předmětem takového soutěžního výběrového řízení veřejná zakázka, na kterou se vztahují směrnice EU o veřejných zakázkách 2004/17/ES (akt uvedený v bodě 4 přílohy XVI Dohody o EHP, Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18) nebo 2004/18/ES (akt uvedený v bodě 2 přílohy XVI Dohody o EHP, Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18), oznámení o zahájení zadávacího řízení se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, aby se zajistila hospodářská soutěž na úrovni celé EHP v souladu s požadavky těchto směrnic. Ve všech ostatních případech se informace o zadávacím řízení zveřejní alespoň na celostátní úrovni.

         (95)  V případě, že na základě soutěžního výběrového řízení není vybrán dostatečný počet uchazečů, výpočet nákladů navrhovaný vítězným uchazečem může být ověřen externím auditorem.

         (96)  Pokud není z technických důvodů proveditelné zřídit vnitrostátní internetové stránky, měly by být zavedeny internetové stránky regionální. Takové regionální internetové stránky by měly být navzájem propojeny.

         (97)  Podle definice zeměpisné oblasti uvedené ve vyhlášení soutěžního výběrového řízení.

         (98)  Například topologie sítě umožňující plné a účinné zpřístupnění by mohly získat více bodů. Je třeba poznamenat, že v tomto stadiu rozvoje trhu je topologie přímého spojení mezi dvěma body (point-to-point) z hlediska dlouhodobé hospodářské soutěže výhodnější než topologie přímého spojení mezi bodem a více body (point-to-multipoint), zatímco náklady na zavedení jsou srovnatelné především v městských oblastech. Sítě point-to-multipoint budou moci poskytovat plné a účinné zpřístupnění až po standardizaci přístupu k síti WDM-PON (wavelength-division-multiplexed passive optical network, pasivní optická síť s vlnovým dělením) a zahrnutí požadavku na tento přístup do platných předpisových rámců.

         (99)  Viz poznámka pod čarou 3. Pokud navíc státy ESVO zvolí model řízení, v jehož rámci dotovaná širokopásmová infrastruktura nabízí pouze velkoobchodní služby přístupu třetím stranám a nenabízí maloobchodní služby, pravděpodobné narušení hospodářské soutěže se dále omezí, protože takovým modelem řízení sítě je možné se vyhnout potenciálně složitým otázkám stlačování marží a skrytých forem diskriminace v přístupu. Viz například SA.30317 Vysokorychlostní širokopásmové připojení v Portugalsku.

         (100)  Pokud se opatření státní podpory vztahuje na financování nových prvků pasivní infrastruktury, jako jsou kabelovody nebo stožáry, měl by být i k nim poskytnut časově neomezený přístup. Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 53/2010 – Německo – Rámcový program spolkové vlády na podporu kabelových vedení, N 596/09 – Itálie – Překlenutí digitální propasti v Lombardii, N 383/09 – Německo – Změna N 150/08 Širokopásmové připojení ve venkovských oblastech v Sasku, N 330/2010 – Francie – Programme national Très Haut Débit.

         (101)  Například pro sítě NGA by referenčním bodem měl být seznam produktů přístupu obsažený v doporučení o NGA.

         (102)  Je-li státní podpora poskytována na financování výstavby kabelovodů, měly by mít tyto kabelovody dostatečnou kapacitu na obsluhu několika kabelových sítí a umožňovat řešení point-to-multipoint i point-to-point.

         (103)  Pokud provozovatel sítě poskytuje rovněž maloobchodní služby v souladu s doporučením o NGA, znamenalo by to obvykle poskytnutí přístupu nejméně šest měsíců před zahájením těchto maloobchodních služeb.

         (104)  Účinný velkoobchodní přístup k dotované infrastruktuře může být poskytován prostřednictvím produktů velkoobchodního přístupu podrobně popsaných v dodatku II.

         (105)  Viz poznámka pod čarou 3.

         (106)  Například využívání velkoobchodního přístupu třetími stranami nemůže být omezeno pouze na maloobchodní širokopásmové služby.

         (107)  Rozsah, v jakém je přihlíženo k výši podpory, se může lišit v závislosti na konkurenční situaci v daném soutěžním výběrovém řízení a v dané cílové oblasti. Referenční hodnota by proto představovala horní mez velkoobchodní ceny.

         (108)  Aby provozovatelé uměle nenavyšovali náklady, doporučuje se státům ESVO uzavírat zakázky, které podniky motivují k tomu, aby postupem času své náklady snižovaly. Například na rozdíl od zakázek s nákladově kalkulovanou cenou by zakázka s pevně stanovenou cenou představovala pro podnik pobídku k postupnému snižování nákladů.

         (109)  Zpětné získání není nutné v případě čistě velkoobchodních infrastruktur ve veřejném vlastnictví, které spravuje veřejný orgán pouze za účelem poskytování spravedlivého a nediskriminačního přístupu všem provozovatelům, pokud jsou splněny podmínky stanovené v poznámce pod čarou 93.

         (110)  Osvědčilo se sledování a zpětné získávání prostředků po dobu minimálně sedmi let a rozdělení jakéhokoli dodatečného zisku (tj. zisku vyššího než zisk uvedený v původním obchodním plánu nebo průměrný zisk v odvětví) mezi příjemce a veřejné orgány podle intenzity podpory.

         (111)  Tyto informace by měly být pravidelně aktualizovány (například jednou za šest měsíců) a musí být k dispozici v nechráněných formátech.

         (112)  Tyto informace by měly zahrnovat alespoň: údaje, které již byly zveřejněny podle bodu 74 písm. j), a dále datum, kdy se síť začne používat, produkty velkoobchodního přístupu, počet subjektů usilujících o přístup k síti a poskytovatelů služeb na síti, počet domů v dosahu sítě a míru využití sítě.

         (113)  Včetně provozovatelů LLU.

         (114)  V této fázi rozvoje trhu může být účinně zpřístupněna topologie přímého spojení mezi dvěma body (point-to-point). Pokud vybraný uchazeč zavádí síť vycházející z topologie přímého spojení mezi bodem a více body (point-to-multipoint), musí mít jasně stanovenou povinnost umožňovat účinné zpřístupnění účastnického vedení prostřednictvím vlnového dělení (WDM, wavelength division multiplexing,), jakmile bude tento přístup standardizovaný a komerčně dostupný. Dokud není zpřístupnění účastnického vedení prostřednictvím vlnového dělení účinné, musí vybraný uchazeč poskytovat subjektům usilujícím o přístup virtuální produkt zpřístupnění účastnického vedení, který se co nejvíce blíží zpřístupnění fyzickému.

         (115)  Pokud další provozovatelé, jako nepřímí příjemci podpory, získají přístup na velkoobchodní úrovni, mohou být nuceni sami poskytovat přístup k bitovému toku. Například v rozhodnutí Komise ve věci N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit byl požadován rovněž aktivní přístup navzdory skutečnosti, že podpora byla udělena pouze na pasivní infrastrukturu.

         (116)  Jako je například zařízení v objektech zákazníka nebo jiné zařízení nutné k provozu sítě. Ukáže-li se, že je pro účely poskytnutí účinného přístupu nezbytné zmodernizovat určité části sítě, je nutno tuto skutečnost uvést v plánech orgánů poskytujících podporu, např.: stanovit, že kabelovody musí mít náležitou kapacitu, zvětšit rozměry rozvodných skříní pro účely účinného zpřístupnění účastnického vedení atd.

         (117)  Striktní povinnost poskytovat přístup je o to důležitější, že je třeba řešit dočasné nahrazování mezi službami nabízenými stávajícími provozovateli ADSL a těmi, které jsou nabízeny provozovateli budoucích sítí NGA. Povinnost poskytovat přístup zajistí, aby konkurenční provozovatelé ADSL mohli převést své zákazníky do sítě NGA, jakmile bude dotovaná síť dokončena, a tedy aby mohli začít s plánováním vlastních budoucích investic bez konkurenčního znevýhodnění. Viz například N 461/09 – Spojené království, Širokopásmové připojení nové generace Cornwall & Scillské ostrovy.

         (118)  V tomto ohledu by mělo být zohledněno možné přetrvávání zvláštních tržních podmínek, které odůvodňovaly poskytnutí podpory na předmětnou infrastrukturu.

         (119)  Nepřiměřené navýšení nákladů musí orgán poskytující podporu doložit podrobnými a objektivními kalkulacemi nákladů.

         (120)  Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit a ve věci SA.33671 – Poskytování širokopásmového připojení ve Spojeném království, Spojené království.

         (121)  Jiné podmínky může Kontrolní úřad akceptovat na základě analýzy přiměřenosti s ohledem na specifika daného případu a celkové zvážení všech aspektů. Viz například rozhodnutí Komise ve věci N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit a ve věci SA.33671 – Spojené království, Poskytování širokopásmového připojení ve Spojeném království. Jsou-li tyto podmínky splněny, měl by být přístup poskytnut ve lhůtě, jež je pro daný trh obvyklá. Ve sporném případě by orgán poskytující podporu měl požádat VRO nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán o poradenství.

         (122)  Například pasivní pevná síť musí být schopna v závislosti na volbě provozovatelů podporovat topologie point-to-point i point-to-multipoint. Zejména v případě hustěji obydlených oblastí, jež jsou způsobilé pro státní podporu, by nebylo pokládáno za žádoucí ve veřejném zájmu poskytovat podporu na investice do prosté modernizace stávajících sítí, jež nepřináší rovněž „skokovou změnu“ v oblasti hospodářské soutěže.

         (123)  Viz bod 56. Zásahy, jež překračují úroveň centrálního úřadu, budou pokládány již za NGA, a nikoli za NGN. Viz rozhodnutí Komise ve věci SA.34031 – Širokopásmové připojení nové generace ve Valle d'Aosta.

         (124)  Na základě věrohodných investičních plánů pro blízkou budoucnost tří let v souladu s body 59 až 61.

         (125)  Sítě NGA například nedosahují svými optickými prvky k objektům koncových uživatelů v případě sítí FTTN (fibre-to-the-nodes), kde jsou optická vlákna instalována pouze k uzlům (rozvodným skříním). Také některé kabelové sítě obdobně vedou optická vlákna pouze k rozvodným skříním a pro připojení koncových uživatelů používají koaxiální kabely.

         (126)  Například v oblasti, kde je zavedena síť FTTC či rovnocenná síť a modernizovaná kabelová síť (alespoň DOCSIS 3.0), jsou tržní podmínky obecně pokládány za dostatečně konkurenční, aby se mohly vyvinout směrem k poskytování superrychlých služeb bez nutnosti veřejného zásahu.

         (127)  Viz například ukazatele v poznámkách pod čarou 81 a 82.

         (128)  Viz body 59 až 61.

         (129)  O takový případ by se jednalo zpravidla tehdy, pokud by doba návratnosti investice, kterou tržní subjekty realizovaly, nedosahovala v důsledku podpory – při zohlednění běžné doby odpisování – přiměřené délky. Přihlíženo bude zejména k následujícím (vzájemně propojeným) faktorům: objem investice, doba, jež uplynula od její realizace, minimální doba, za niž má být z investice získán adekvátní výnos, pravděpodobný účinek zavedení nové dotované superrychlé sítě na počet předplatitelů, kteří využívají stávajících sítí NGA, a relativní výše předplatného.

         (130)  Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatek EHP č. 15, 19.3.2009, s. 1. Viz http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

         Dodatek I
         Typické zásahy v rámci podpory širokopásmového připojení
         V rámci své rozhodovací praxe Komise zjistila, že některé mechanismy financování používané členskými státy EU při podpoře zavádění širokopásmového připojení a posuzované podle čl. 107 odst. 1 SFEU, který odpovídá čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, se vyskytují opakovaně. Následující výčet je pouze ilustrativní. Nejde o vyčerpávající přehled, jelikož veřejné orgány mohou vypracovat jiné způsoby podpory zavádění širokopásmového připojení nebo se mohou od popisovaných modelů odchýlit. Opatření zpravidla zahrnují státní podporu, ledaže by investice byla provedena v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (viz oddíl 2.2).

                     1.

                        Finanční příděly („uhrazení části nákladů“ (1)): ve většině případů, jež Komise posuzovala, udělil stát EHP (2) investorům (3) v oblasti širokopásmového připojení přímý peněžní grant na vybudování, správu a komerční využití širokopásmové sítě (4). Tyto granty obvykle představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jelikož jsou financovány ze státních prostředků a zvýhodňují investory při provádění obchodní činnosti za podmínek, které by na trhu nebyly k dispozici. V takovém případě jsou příjemci podpory jak provozovatelé sítě přijímající grant, tak poskytovatelé služeb elektronických komunikací usilující o velkoobchodní přístup k dotované síti.

                     2.

                        Věcná podpora: v jiných případech státy EHP podporují zavádění širokopásmového připojení financováním zavedení úplné širokopásmové sítě (nebo jejích částí), jež je pak k dispozici investorům v oblasti elektronických komunikací, kteří tyto síťové prvky využijí pro vlastní projekty zavádění širokopásmového připojení. Tato podpora může mít mnoho různých forem, přičemž nejčastěji se jedná o poskytnutí pasivní širokopásmové infrastruktury ze strany států EHP provedením stavebně inženýrských prací (například výkopových prací na silnici) nebo pokládkou kabelovodů nebo nenasvícených vláken (5). Tato forma podpory zvýhodňuje jak investory v oblasti širokopásmového připojení, kteří ušetří příslušné investiční náklady (6), tak poskytovatele služeb elektronických komunikací, kteří usilují o velkoobchodní přístup k dotované infrastruktuře.

                     3.

                        Státem provozovaná širokopásmová síť nebo její části: o státní podporu se může jednat i v případě, kdy stát – namísto poskytnutí podpory investorovi v oblasti širokopásmového připojení – vybuduje širokopásmovou síť (nebo její části) a provozuje ji přímo prostřednictvím subjektu veřejné správy nebo interní společnosti (7). V rámci tohoto modelu zásahu se obvykle vybuduje pasivní síťová infrastruktura ve veřejném vlastnictví, jež je zpřístupněna provozovatelům širokopásmového připojení, kteří k síti získají nediskriminační velkoobchodní přístup. Provozování sítě a poskytování velkoobchodního přístupu k ní za protiplnění představuje hospodářskou činnost ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Vybudování širokopásmové sítě za účelem jejího komerčního využívání představuje podle judikatury hospodářskou činnost, tzn. o státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se může jednat už v okamžiku vybudování širokopásmové sítě (8). Poskytovatelé služeb elektronických komunikací usilující o velkoobchodní přístup k veřejně provozované síti budou rovněž považováni za příjemce podpory.

                     4.

                        Širokopásmová síť spravovaná držitelem koncese: státy EHP mohou rovněž financovat zavedení širokopásmové sítě, jež zůstane ve veřejném vlastnictví, ale jejíž provoz bude prostřednictvím soutěžního zadávacího řízení nabídnut komerčnímu provozovateli, který bude síť spravovat a využívat na velkoobchodní úrovni (9). Rovněž v tomto případě může opatření vzhledem ke skutečnosti, že síť je budována za účelem jejího komerčního využívání, představovat státní podporu. Provozovatel, jenž síť spravuje a využívá, stejně jako další poskytovatelé služeb elektronických komunikací usilující o velkoobchodní přístup k síti budou rovněž považováni za příjemce podpory.

            (1)  Jedná se o rozdíl mezi investičními náklady a očekávanými zisky soukromých investorů.

            (2)  Nebo jiný veřejný orgán poskytující podporu.

            (3)  Výrazem „investoři“ se rozumějí podniky či provozovatelé sítí elektronických komunikací, kteří investují do vybudování a zavedení širokopásmové infrastruktury.

            (4)  O uhrazení části nákladů jde například v rozhodnutích Komise ve věci SA.33438 a.o – Polsko – Širokopásmová síť pro východní Polsko, SA.32866 – Řecko – Rozvoj širokopásmového připojení v řeckých venkovských oblastech, SA.31851 – Itálie – Širokopásmové připojení Marche a N 368/09 – Německo – Změna režimu státní podpory na širokopásmové připojení N 115/08 – Širokopásmové připojení ve venkovských oblastech Německa.

            (5)  Rozhodnutí Komise ve věci N 53/2010 – Německo – Rámcový program spolkové vlády na podporu kabelových vedení a N 596/09 – Itálie – Překlenutí digitální propasti v Lombardii. Viz rovněž N 383/09 – Německo – Změna N 150/08 – Širokopásmové připojení ve venkovských oblastech v Sasku.

            (6)  Stavební náklady a další investice do pasivní infrastruktury mohou činit až 70 % celkových nákladů na projekt širokopásmového připojení.

            (7)  Rozhodnutí Komise ve věci N 330/2010 – Francie – Programme national Très Haut Débit, jež se týkalo různých způsobů zásahu. Jedním z nich byl případ, kdy územně správní celky (collectivités territoriales) mohou provozovat vlastní širokopásmové sítě jako režijní provoz.

            (8)  Věc T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-1311.

            (9)  Rozhodnutí Komise ve věci N 497/2010 – Spojené království, SHEFA – 2 Interconnect, N 330/2010 – Francie, Programme national Très Haut Débit a N 183/09 – Litva, Projekt RAIN.

         Dodatek II
         Slovníček technických pojmů
         Pro účely těchto pokynů se použijí následující definice. Tyto definice platí, aniž jsou dotčeny další změny na trhu, v technologiích a právních předpisech.

                  Přístupový úsek (access segment):

             úsek připojení mezi sítí páteřního propojení (backhaul) a objektem koncového uživatele (účastnická přípojka, „poslední míle“).

                  Síť páteřního propojení (backhaul network):

             část širokopásmové sítě, jež představuje mezičlánek mezi páteřní sítí a přístupovou sítí a po níž jsou přenášena data do a z globální sítě.

                  Přístup k bitovému toku (bit-stream access):

             poskytovatel velkoobchodního přístupu instaluje vysokorychlostní přístupové spojení s objekty zákazníka a zpřístupní jej třetím stranám.

                  Nenasvícená vlákna (dark fibre):

             vlákna bez připojených přenosových systémů.

                  Kabelovod (duct):

             podzemní potrubí či vedení používané k umístění (optických, měděných nebo koaxiálních) kabelů širokopásmové sítě.

                  Plné zpřístupnění (full unbundling):

             fyzické zpřístupnění poskytuje přístup k přístupové lince koncového zákazníka a umožňuje přenosovým systémům konkurenta přímý přenos dat přes tuto linku. Za rovnocenné fyzickému zpřístupnění lze v některých případech pokládat zpřístupnění virtuální.

                  FTTH (fibre to the home):

             síť, jež optickými vlákny dosahuje k objektu koncového uživatele, tj. přístupová síť sestávající z vedení optických vláken jak přívodního, tak koncového úseku přístupové sítě (včetně zavedení sítí do budov).

                  FTTB (fibre to the building):

             síť, jež dosahuje optickými vlákny k objektu koncového uživatele, tj. vlákna jsou zavedena do budovy, ve které jsou však použity měděné, koaxiální nebo LAN kabely.

                  FTTN (fibre to the nodes):

             vedení optického vlákna končí v rozvodné skříni, jež se nachází až několik kilometrů od objektu zákazníka, koncový úsek připojení pak tvoří měděné vedení (sítě typu „fibre to the cabinet“ či sítě VDSL) nebo koaxiální vedení (v kabelových sítích nebo sítích DOCSIS 3). FTTN se často považuje za přechodné řešení na cestě k plnému FTTH.

                  Neutrální sítě (neutral networks):

             sítě, jež podporují všechny typy síťových topologií. V případě sítí FTTH musí být infrastruktura schopna podporovat jak topologii point-to-point, tak topologii point-to-multipoint.

                  Přístupová síť nové generace (Next Generation Access Network):

             přístupové sítě, které využívají zcela nebo zčásti optických prvků a které jsou schopné dodávat služby širokopásmového přístupu s dokonalejšími vlastnostmi ve srovnání se stávajícími základními širokopásmovými sítěmi.

                  Pasivní síť (passive network):

             širokopásmová síť bez aktivních komponentů. Obvykle se skládá z infrastruktury inženýrských sítí, kabelovodů, nenasvícených vláken a rozvodných skříní.

                  Pasivní velkoobchodní přístup (passive wholesale access):

             přístup k přenosovému médiu bez elektronických komponentů.

                  Přímé spojení mezi bodem a více body (point-to-multipoint):

             síťová topologie, v níž se jednotlivé vyhrazené účastnické linky seskupují v mezilehlém pasivním uzlu (např. v rozvodné skříni) do sdílené linky. Dané seskupení (agregace) může být buď pasivní (s rozbočovači jako např. v architektuře PON), nebo aktivní (jako je FTTC).

                  Přímé spojení mezi dvěma body (point-to-point):

             síťová topologie, v níž účastnické linky zůstávají vyhrazeny ve všech úsecích od zákazníka po „metropolitní prezenční bod“ (Metropolitan Point of Presence).

               Produkty velkoobchodního přístupu (wholesale access products):
             přístup umožňuje provozovateli používat zařízení jiného provozovatele. Prostřednictvím dotované sítě lze poskytnout tyto produkty velkoobchodního přístupu:
         —
               síť FTTH/FTTB:
             přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům, zpřístupnění účastnického vedení (zpřístupnění WDM-PON nebo ODF (optical distribution frame)) a přístup k bitovému toku,
         —
               kabelové sítě:
             přístup ke kabelovodům a k bitovému toku,
         —
               sítě FTTC:
             přístup ke kabelovodům, zpřístupnění úseků účastnického vedení a přístup k bitovému toku,
         —
               pasivní síťová infrastruktura:
             přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům a/nebo zpřístupnění účastnického vedení. V případě integrovaného provozovatele: povinnosti poskytovat přístup (jež se liší od přístupu k pasivní infrastruktuře) musí být uloženy v souladu s ustanoveními v doporučení o NGA,
         —
               širokopásmové sítě založené na ADSL:
             zpřístupnění účastnického vedení a přístup k bitovému toku,
         —
               mobilní nebo bezdrátové sítě:
             přístup k bitovému toku, sdílení fyzických stožárů a přístup k sítím páteřního propojení,
         —
               satelitní platforma:
             přístup k bitovému toku.